# data[].attributes.headline
Mănăstirea sâmbăta de sus stil brâncovenesc 

# data[].attributes.subject
Mănăstirea sâmbăta de sus stil brâncovenesc 

# data[].attributes.body
Mănăstirea Sâmbăta de Sus, numită și Mănăstirea Brâncoveanu, a fost ctitorită de Constantin Brâncoveanu, domnitor al Țării Românești, în jurul anului 1696. Domnitorul a dorit să sprijine credința ortodoxă în Ardeal, unde existau presiuni din partea autorităților habsburgice pentru trecerea la catolicism.

Mănăstirea a fost construită în stil brâncovenesc, specific epocii Brâncoveanu, care combină armonios influențe bizantine, renascentiste și baroce. A fost un important centru spiritual, educațional și cultural, unde funcționa și o școală de pictură bisericească.

# data[].attributes.body
Literatura medievală reflectă valorile, credințele și structura societății medievale, fiind profund influențată de religie, cavalerism, feudalism și morala creștină. Se scria în latină, dar și în limbile vernaculare (franceză veche, engleză veche, germană, spaniolă etc.), mai ales spre sfârșitul perioadei.

Teme și caracteristici:

Religia și morala creștină: texte hagiografice (viețile sfinților), predici, poezie religioasă.

Epopeea și eroismul: cavaleri, onoare, lupta pentru dreptate și credință.

Dragostea curtenească: idealizarea femeii, suferința din iubire, codul iubirii nobile.

Allegoria: multe texte sunt simbolice, folosind personaje sau acțiuni pentru a transmite învățăminte morale sau religioase

# data[].attributes.body
Perioada medievală (aproximativ secolele V–XV) este marcată de o profundă influență religioasă, ceea ce se reflectă puternic în artă și arhitectură. În Europa, bisericile și mănăstirile au fost centre ale creației artistice, iar scopul principal al artei era glorificarea lui Dumnezeu și educarea credincioșilor.

Caracteristici generale ale artei medievale:

Tematică religioasă: scene biblice, sfinți, Judecata de Apoi.

Stil simbolic și expresiv, nu realist – accent pe mesajul spiritual, nu pe proporții sau perspectivă.

Miniaturi în manuscrise, fresce, mozaicuri, sculpturi în catedrale.

Iconografie bogată: fiecare element avea o semnificație simbolică.

Stilurile arhitecturale medievale

1. Stilul romanic (secolele X–XII)

Elemente-cheie:

Ziduri groase, ferestre mici și semicirculare.

Bolți în semicerc, coloane masive.

Atmosferă întunecată și solemnă în interior.

Exemple: Abația Cluny (Franța), Biserica Sf. Mihail din Hildesheim (Germania).

2. Stilul gotic (secolele XII–XVI)

Elemente-cheie:

Arcuri ogivale (ascuțite) și bolți pe nervuri.

Contraforturi zburătoare (pentru susținere).

Ferestre mari cu vitralii colorate.

Siluete înalte, orientate spre cer – simbol al aspirației spirituale.

Exemple: Catedrala Notre-Dame din Paris, Catedrala din Chartres, Catedrala din Köln.

# data[].attributes.body
Arhitectură laică (civilă):

Cetăți medievale: Cetatea Sighișoarei, Cetatea Neamțului, Cetatea Alba Carolina – construcții militare, gotice sau romane, unele modificate ulterior în stil renascentist.

Curți domnești: Curtea Domnească de la Târgoviște, Curtea de Argeș – reședințe princiare cu influențe bizantine și otomane.

Turnuri și porți de apărare – elemente cheie în orașele medievale transilvănene (ex: Turnul cu Ceas din Sighișoara).

# data[].attributes.body
Arhitectură ecleziastică (religioasă):

Biserica „Sf. Nicolae” din Curtea de Argeș – exemplu de stil bizantin timpuriu.

Mănăstirea Putna, Voroneț, Sucevița – reprezentative pentru stilul moldovenesc; picturile exterioare sunt unice în Europa.

Bisericile fortificate săsești (ex. Biertan, Prejmer) – arhitectură gotică defensivă, adaptată condițiilor locale

# data[].attributes.body
Mănăstirea Sâmbăta de Sus este un important monument de arhitectură brâncovenească, situat în județul Brașov, la poalele Munților Făgăraș. A fost ctitorită în jurul anului 1696 de către domnitorul Constantin Brâncoveanu, ca parte a eforturilor sale de susținere a credinței ortodoxe în Transilvania, aflată sub dominație habsburgică.Biserica are un plan triconc și este prevăzută cu o turlă pe naos și un pridvor deschis, susținut de coloane ornamentate cu motive vegetale. Fațadele sunt decorate cu arcade elegante și brâuri sculptate, conferindu-i monumentului un aspect rafinat și echilibrat.De-a lungul timpului, mănăstirea a avut un destin zbuciumat. În anul 1785, a fost parțial distrusă de autoritățile habsburgice, în contextul represiunii împotriva ortodoxiei. În perioada interbelică, mănăstirea a fost restaurată de mitropolitul Nicolae Bălan și redată vieții monahale.Astăzi, Mănăstirea Sâmbăta de Sus este nu doar un loc de rugăciune, ci și un centru de spiritualitate ortodoxă, care păstrează vie tradiția artistică și religioasă românească.

# data[].attributes.headline
Mănăstirea Sâmbăta de Sus stil brâncovenesc 

# data[].attributes.subject
Mănăstirea Sâmbăta de Sus stil brâncovenesc 

# data[].attributes.body
Mănăstirea Sâmbăta de Sus este un exemplu reprezentativ al stilului brâncovenesc în arhitectura medievală românească. Acest stil a luat naștere din sinteza tradițiilor artistice autohtone și a influențelor bizantine, gotice, renascentiste și baroce. Epoca domnitorului Constantin Brâncoveanu a fost una bogată în înfăptuiri, atât din punct de vedere politic, cât și cultural. Domnitorul a desfășurat o intensă activitate de patronaj cultural, iar epoca sa a consacrat un stil arhitectural ce-i poartă numele. În acest stil au fost construite numeroase așezăminte laice și ecleziastice, printre care se numără și Mănăstirea Sâmbăta de Sus. Arta medievală românească, subordonată inițial Bisericii, a devenit treptat tot mai laică și a manifestat deschidere către arta europeană. Astfel, Mănăstirea Sâmbăta de Sus reflectă expresia artistică originală a vremii, fiind parte din tezaurul valorilor arhitecturale românești.

# data[].attributes.body
Stil bizantin – întâlnit mai ales în arhitectura ecleziastică din Țara Românească și Moldova (biserici, mănăstiri), cu influențe orientale, cupole și plan triconc.

Stil romanic și gotic – influențe vestice mai evidente în Transilvania, în special în arhitectura bisericilor fortificate și a cetăților.

Stil moldovenesc – o sinteză originală de influențe bizantine, gotice și locale; faimoasă pentru decorațiile exterioare cu ceramică smălțuită și pictură murală.

Stil brâncovenesc (spre finalul Epocii Medievale) – de tranziție spre modernitate, dar păstrează elemente medievale, cu motive decorative orientale și renascentiste.

# data[].attributes.body
Palatul Mogosoaia este unul dintre locurile Încărcate de istorie ale României, un edificiu reprezentativ pentru perioada brâncoveneascã a arhitecturii românesti. Palatul imbină stilul arhitectural brâncovenesc cu elemente renascentiste, orientale si baroce.

in stilul romanic a fost construita Biserica „Sf. Nicolae" de la Rădăuti (Bucovina) si Biserica „Sf. Mihail" din Cisnădioara.

in stil bizantin sunt Bisericile „Sf. Nicolae Domnesc" de la Curtea de Arges si cea a Mănăstirii Cozia, ambele în Tara Românească.

în Transilvania, in zona cetătilor săsesti, stilul gotic s-a concretizat in Castelul Corvinilor

tectura Castelului Huniazilor gi a Bisericii Negre din Brașov.

Stilul moldovenesc, sintezã a traditiei arhitecturale bizantine si a influentelor gotice, a născut in secolul al XVI-lea adevărate capodopere arhitecturale: bisericile mănăstirilor Voronet, Humor, Moldovita si Sucevita, a căror celebritate a fost consacratã de pictura exterioară.

Epoca sa a consacrat un stil arhitectural ce-i poartă numele. In stil brâncovenesc au fost edificate numeroase asezăminte laice si ecleziastice, precum Mănăstirea Sâmbăta de Sus sau Palatul Mogosoaia.