# data[].attributes.body
Suur, väga pikkade jalgade ja pika saleda kaelaga kurglane. Sulestik enamjaolt hele-sinakashall, kuid enamik pesitsevaid linde omandab haudeajal kokkupuutest sooveega roostepruuni selja. Pea ja ülakael must-valged, kukla- ja tagakiiru nahk punane. Pikenenud tertsiaalid on ülikohevad ja sassis, hoosuled hallikasmustad. Sugupooled on ühetaolised, kuid kui paar on koos, näib isaslind suuremana. Tiivad pikad ja ristkülikukujulised, otsad sügavalt “sõrmelised”. Noorlinnu pea ja ülakael üsna heledalt punapruun, puudub vanalinnule omane must-valge-punane peamuster ning kohevad tertsiaalid on kasinamad.

# data[].attributes.body
Soodel ja rabadel, peale saabumist mõnda aega salkades inimasustuse läheduses, siis hajuvad paaridena inimkaugetele soodele, luhtadele, järvekallastele. Enne pesitsemist iseloomulikud pulmatantsud. Koos suguküpsetega tulevad pesapaikadesse ka üheaastased: 6...10 isendit salgas. Pesade vahekaugus harikult üle 5 km. Salga toitumisel tavaliselt 1...2 valvavad hädaohu õigeaegseks märkamiseks. Lennul kael ette ja jalad taha pikalt välja sirutatud. Salgas lennates vehivad tiibadega pidevalt ja ühtlaselt. Kunagi ei lasku puudele.

# data[].attributes.body
Enne pesitsemist toimuvad pulmatantsud. Pulmarituaalide juurde käib kaela painutamine seljale ning kõrvulukustav duett. Tüüpiline pesakoht on vesine, kuid enamasti ilma sügavama avaveeta. Sageli paikneb pesa suhteliselt väikesel madalsool või taimestunud karjääris, samuti metsasisesel lodulombil, mille läbimõõt võib olla vaid paarkümmend meetrit. Ei ole osav ehitaja. Tihti vooderdab pinnalohu kuivade rohuliblede kihiga või kogub aluseks väikese oksa- või pilliroohunniku. Emaslind muneb aprilli lõpus kaks 150-200 g kaaluvat punakaspruuni, mõnikord rohekaspruuni roostevärvi laikudega muna, mida mõlemad vanemad hauvad kordamööda kuni poegade koorumiseni. Pojad kooruvad mai lõpus või juunis ning suudavad lennata juba juuli lõpus. Lennuvõimelised pojad lahkuvad päeval pesast toitu otsima, kuid õhtul tulevad pesapaigale ööbima.

# data[].attributes.body
Kuulub kaitstavate linnuliikide III kategooriasse. Kogu levila ulatuses peetakse peamisteks ohtudeks elupaikade hävimist või kvaliteedi langust, pesitsusaegset häirimist ning põudasid ning illegaalset jahti. Eestis on olulisemad ohufaktorid suurenev pesitsusaegne häirimine ning kurnade ja poegade röövlus väikekiskjate, röövlindude ja metssigade poolt nende kõrge arvukuse tõttu. Kliima soojenedes ei ole välistatud ka pesitsemiseks sobivate märgalade hulga vähenemine ja kvaliteedi langus.

# data[].attributes.body
Toit peamiselt taimne: kõikvõimalikud marjad, rohukõrred, seemned. Sööb ka väikeseid loomi: konni, madusid, putukaid, pisinärilisi jms.

# data[].attributes.attachment_link.title
Common Cranes. Dancing birds in springtime.

# data[].attributes.body
youtube.com
http://bio.edu.ee/loomad/Linnud/GRUGRU2.htm
http://linnud.loodus.ee/sookurg