# data[].attributes.body
= strömming

- kuuluu silleihin
- yleisin ja runsain saalislaji
- elää meillä vain Itämeressä
- hopeiset kyljet, tumma selkä
- suomut irtoavat helposti

# data[].attributes.body
https://prokala.fi/

https://luontoportti.com/c/6/kalat?sid=6

https://www.jarkisarki.fi/kalatietoa

https://wwf.fi/elainlajit/suomen-uhanalaiset-kalat/

https://ahven.net/kalasta-tietoa/kalanimien-sanakirja/

# data[].attributes.body
Lohi = lax

Lohi voi elää 15 vuotta
Voi painaa 50 kiloa
Se syö silliä ja tobisia
Se lisääntyy makeassa vedessä
Viettää suurimman osan aikuiselämästään meressä.
Vandringsbeteende

# data[].attributes.body
ankerias = ål

# data[].attributes.body
Kilohaili = vassbuk

- kuuluu silleihin

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
Harjus = harr

- kuuluu lohikaloihin

# data[].attributes.body
Nieriä = röding

- kuuluu lohikaloihin

# data[].attributes.body
kidukset = gälar
pyrstö = stjärt
evä, evät = fena
suomu = fjäll

kalastaa (verkolla, katiskalla) = fiska
pyytää (pyydystää) = fånga
onkia, ongin, onki, en onkinut = meta
heittovapa = kastspö
saalis = fångst
perata, perkaan, perkasi, en perannut = rensa
ruoto = fiskben
kutea = leka (kutuaika = lektid)
mäti = rom

# data[].attributes.body
silli = sill

# data[].attributes.body
Turska = torsk

- tärkeä saaliskala Pohjois-Atlantissa
- maailmanennätysturskat: 96 kg, 2 m, 25 vuotta
- elää myös Itämeressä
- Suomessa paino 0,5-5kg, pituus alle 75 cm (kasvaa nopeasti)
- Itämeressä pääravinto on silakka
- liikkuu yleensä 100-200 metrin syvyydessä

# data[].attributes.body
Taimen = öring

- täplikäs
- muistuttaa lohta
- voidaan saada saaliiksi merestä, järvestä, purosta tai joesta

# data[].attributes.body
Lake= Made
- turskakalalaji
- on sukunsa Lota anioa laji

# data[].attributes.body
Lohi = lax
-  Lähes kaikki lohikalat lisääntyvät sisävesissä

# data[].attributes.body
Kiiski = gärs

- Kuuluu ahvenperheen lajin
- Asuu makeassavedessä ja murtovedessä
- Voi tulla niin 25cm
- Kiiskin väri on keltavihreä ja musta pisteitä
- Maistuu ahvenelta,  hyvä kalakeitossa (hyvä liemimaku)
- Kiiskeä on Suomessa, Ruotsissa, Euroopassa
- Huhti- ja toukokuussa on paljon kiiskeä

# data[].attributes.body
Kampela = flundra

- litteä kala
- elää meri- ja murtovedessä enintään 50m syvyydessä
- syö simpukoita ja pohjaeläimiä

# data[].attributes.body
Nämä särkikalat mainittiin Itämeren suojelijat-ohjelmassa:
Lahna = braxen
Sorva = sarv
Suutari = sutare
Särki = mört

Muita särkikaloja (ei tarvitse opetella)
Karppi = karp
Mutu = kvidd
Salakka = löja
Seipi = stäm
Sulkava = faren
Säyne = id
Pasuri = björkna
Ruutana = ruda
Toutain = asp
Turpa = färna
Törö = sandkrypare
Vimpa = vimba/vimma

Mitä enemmän särkikaloja saadaan pois Itämerestä, sen paremmaksi fosforitilanne muuttuu ja rehevöityminen vähenee.

# data[].attributes.body
=gädda

- petokala
- asuu makeassavedessä
- hauki syö kaikenlaista kalaa

# data[].attributes.body
= sik

- suosittu ruokakala
- kuuluu lohikaloihin
- elää järvissä, joissa ja merissä

# data[].attributes.body
= gös

- petokala, joka muistuttaa ahventa
- suuri terävähampainen suu
- kaksi selkäevää
- esintyy luontaisesti Itä-, Keski-, ja Pohjois-Euroopassa

# data[].attributes.body
= siklöja

- 5–20 senttimetriä pitkä
- kuuluu lohikaloihin
- elää parvina Euroopan pohjoisosan järvissä ja Itämeren vähäsuolaisissa reunaosissa
- Suomen sisävesien ammattikalastajien tärkein saaliskala
- pyydystetään troolilla, nuotalla, rysällä ja pienisilmäisellä verkolla

# data[].attributes.body
= abborre

- Suomen yleisin kalalaji
- Suomen kansalliskala
- parvikala, joka liikkuu ja etsii ravintoa päivisin parvissa, mutta menee yöksi yksin pohjalle kasvuston suojaan lepäämään
- on levinnyt melkein koko maahan (Suomessa)