# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kapitel V - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser (inkl. psykiske udviklingsforstyrrelser) (F00-F99)

F00-F09 - Organiske psykiske lidelser, dvs. lidelser eller tilstande, der skyldes beskadigelse eller sygdom, der påvirker hjernens funktion.(demens)

F00 - Demens ved Alzheimers sygdom

F02 - Demens ved andre sygdomme klassificeret andetsteds

F03 - Ikke specifiseret demens

F04 - Organisk amnestisk syndrom ikke forårsaget af alkohol eller psykoaktive stoffer

F05 - Delir, ikke fremkaldt af alkohol eller psykoaktive stoffer

F06 - Andre psykiske lidelser som følge af hjerneskade, hjernedysfunktion eller legemlig sygdom

F07 - Personligheds- og adfærdsforstyrrelser forårsaget af sygdom, beskadigelse eller dysfunktion af hjernen

F09 - Ikke specificeret organisk eller symptomatisk mental lidelse eller personlighedsforstyrrelse

F10-F19 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af psykoaktive stoffer

F10 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af alkohol

F11 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af opioider

F12 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af cannabis

F13 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af sedativa eller hypnotika

F14 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af kokain

F15 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af andre centralstimulerende stoffer

F16 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af hallucinogener

F17 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af tobak

F18 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af flygtige opløsningsmidler

F19 - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af multiple eller andre psykoaktive stoffer

F20-F29 - Skizofreni, skizotypisk sindslidelse, paranoide sindslidelser, akutte og forbigående psykotiske tilstande samt skizo-affektive sindslidelser.

F21 - Skizotypisk sindslidelse

F22 - Paranoide psykoser

F23 - Akutte og forbigående psykoser

F25 - Skizoaffektive psykoser

F28 - Andre ikke-organiske psykoser

F29 - Ikke specificeret ikke-organisk psykose

F30-F39 - Affektive sindslidelser

F30 - Manisk enkeltepisode.

F31 - Bipolar affektiv lidelse.

F32 - Depressiv enkeltepisode.

F33 - Periodisk depression.

F34 - Vedvarende (kroniske) affektive tilstande.

F38 - Andre affektive sindslidelser eller tilstande

F39 - Ikke specificeret affektiv sindslidelse eller tilstand

F40-F48 - Nervøse og stress-relaterede tilstande tilstande samt tilstande med psykisk betingede legemlige symptomer

F40 - Fobiske angsttilstande

F41 - Andre angsttilstande

F42 - Obsessiv-kompulsiv tilstand

F43 - Reaktioner på svær belastning og tilpasningsreaktioner

F44 - Dissociative tilstande og forstyrrelser

F45 - Somatoforme tilstande

F48 - Andre nervøse tilstande

F50-F59 - Adfærdsændringer forbundet med fysiologiske forstyrrelser og fysiske faktorer.

F50 - Spiseforstyrrelser

F51 - Ikke-organiske søvnforstyrrelser

F52 - Ikke-organiske seksuelle funktionsforstyrrelser

F53 - Psykiske lidelser i barselsperioden IKA

F54 - Psykiske faktorer forbundet med sygdomme klassificeret andetsteds

F55 - Misbrug af ikke-afhængighedsskabende stoffer

F59 - Adfærdsændringer forbundet med fysiologiske og fysiske faktorer uden nærmere specificering

F60-F69 - Forstyrrelser og forandringer af personlighedsstruktur og adfærd i voksenalderen.

F60 - Specifikke forstyrrelser af personlighedsstrukturen

F61 - Forstyrrelser i personlighedsstruktur af blandet og anden type

F62 - Ikke-organiske personlighedsændringer

F63 - Patologiske vane- og impulshandlinger

F64 - Kønsidentitetsforstyrrelser

F65 - Seksuelle afvigelser

F66 - Seksuelle udviklings- og orienteringsforstyrrelser

F68 - Andre forstyrrelser i personlighedsstruktur og adfærd hos voksne

F69 - Forstyrrelser i personlighedsstruktur og adfærd uden nærmere specificering

F70-F79 - Mental retardering

F70 - Mental retardering af lettere grad

F71 - Mental retardering af middelsvær grad

F72 - Mental retardering af sværere grad

F73 - Mental retardering i sværeste grad

F78 - Anden mental retardering

F79 - Mental retardering uden nærmere specificering

F80-F89 - Psykiske udviklingsforstyrrelser.

F80 - Specifikke udviklingsforstyrrelser af tale og sprog

F81 - Specifikke udviklingsforstyrrelser af skolefærdigheder

F82 - Specifikke udviklingsforstyrrelser af motoriske færdigheder

F83 - Blandede udviklingsforstyrrelser af specifikke færdigheder

F84 - Gennemgribende mentale udviklingsforstyrrelser

F88 - Andre psykiske udviklingsforstyrrelser

F89 - Psykiske udviklingsforstyrrelser uden nærmere specificering

F90-F98 - Adfærds- og følelsesmæssige forstyrrelser opstået i barndom eller opvækst.

F90 - Hyperkinetiske forstyrrelser

F91 - Adfærdsforstyrrelser

F92 - Blandede adfærds- og følelsesmæssige forstyrrelser

F93 - Emotionelle forstyrrelser opstået i barndommen

F94 - Sociale funktionsforstyrrelser i barndom og adolescens

F98 - Andre adfærdsmæssige og emotionelle forstyrrelser opstået i barndom eller adolescens

F99 - Ikke nærmere specificerede psykiske lidelser

F99 - Psykiske lidelser eller forstyrrelser ikke nærmere specificeret

# data[].attributes.attachment_link.title
ICD-10 Kapitel V - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser inkl. psykiske udviklingsforstyrrelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Kapitel V - Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser (inkl. psykiske udviklingsforstyrrelser) (F00-F99) F00-F09 - Organiske psykiske lidelser, dvs.

# data[].attributes.headline
F0: Organiske psykiske lidelser, altså lidelser eller tilstande, der skyldes beskadigelse eller sygdom, der påvirker hjernens funktion.

# data[].attributes.subject
F0: Organiske psykiske lidelser, altså lidelser eller tilstande, der skyldes beskadigelse eller sygdom, der påvirker hjernens funktion.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cookies på psykiatrifonden.dk

Vi bruger cookies til at give dig den bedste oplevelse på vores website. Dit privatliv er vigtigt for os, og derfor vil vi gerne informere dig om, hvordan vi benytter cookies og beskytter dine personlige oplysninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Demens er betegnelsen for en række symptomer på svigtende hjernefunktioner. Det viser sig først og fremmest ved dårlig hukommelse og nedsat evne til at fungere i hverdagen. Demensen kommer ofte snigende. Her kan du finde mere information om Alzheimers og andre typer demens samt andre organiske psykiske sygdomme.

# data[].attributes.headline
F1 Misbrugsbetingede psykiske lidelser og tilstand.

# data[].attributes.subject
F1 Misbrugsbetingede psykiske lidelser og tilstand.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cookies på psykiatrifonden.dk

Vi bruger cookies til at give dig den bedste oplevelse på vores website. Dit privatliv er vigtigt for os, og derfor vil vi gerne informere dig om, hvordan vi benytter cookies og beskytter dine personlige oplysninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi bruger cookies til at give dig den bedste oplevelse på vores website. Dit privatliv er vigtigt for os, og derfor vil vi gerne informere dig om, hvordan vi benytter cookies og beskytter dine personlige oplysninger.

# data[].attributes.headline
F2 Skizofreni, skizotypisk sindslidelse, paranoide sindslidelser, akutte og forbigående psykotiske tilstande samt skizo-affektive sindslidelser.

# data[].attributes.subject
F2 Skizofreni, skizotypisk sindslidelse, paranoide sindslidelser, akutte og forbigående psykotiske tilstande samt skizo-affektive sindslidelser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cookies på psykiatrifonden.dk

Vi bruger cookies til at give dig den bedste oplevelse på vores website. Dit privatliv er vigtigt for os, og derfor vil vi gerne informere dig om, hvordan vi benytter cookies og beskytter dine personlige oplysninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når man er psykotisk, smelter virkelighed og fantasi sammen. Man kan føle sig forfulgt eller høre stemmer, ingen andre kan høre. Den mest almindelige form for psykotisk sindslidelse er skizofreni. Ved skizotypi mangler de psykotiske symptomer i form af vrangforestillinger og hallucinationer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Depression er en af de mest ubehagelige sygdomme, man kan tænke sig, og den kan have store omkostninger - både for den enkelte og samfundet. Depression nedsætter livskvaliteten mere end noget andet og forringer menneskers funktionsevne langt mere end de fleste andre sygdomme.

Cirka 15% af befolkningen vil på et eller andet tidspunkt udvikle symptomer på depression. Her og nu har 125.000 mennesker tegn på moderat til svær depression, der kræver behandling. Omkring 75.000 har lettere depressioner, som ofte vil kunne klares af personen selv med støtte og vejledning fra læge og de pårørende.

Køb bogen her - overskud fra bogsalg går til Psykiatrifondens arbejde!

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle kender formodentlig til at have en dårlig dag, være triste og modløse i en kortere periode. Men ved depression - og mani - forandres hele det stemningsleje, som humøret og følelserne normalt svinger om. Hvis man både har episoder af depression og mani, har man en bipolar affektiv sindslidelse - det man tidligere kaldte maniodepressiv.

# data[].attributes.headline
F4 Nervøse og stressrelaterede  lidelser eller tilstande.

# data[].attributes.subject
F4 Nervøse og stressrelaterede  lidelser eller tilstande.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Angst og stressrelaterede tilstande kan komme til udtryk på mange måder. For nogle kommer angsten som intense reaktioner på bestemte tidspunkter og for andre er angsten til stede hele tiden. Angsten viser sig både som psykiske og kropslige symptomer og kan også have betydning for ens adfærd.

Hvor mange har angst?

Hvad er angst?

Angst er en naturlig reaktion på oplevet fare. Angsten sikrer, at vi reagerer hurtigt og instinktivt og fx flygter eller forsvarer os, når vi føler os truede. Men nogle mennesker reagerer på begivenheder eller i situationer, der ikke almindeligvis udløser angst. Det vil sige, at den naturlige angstreaktion er ude af proportion med den reelle fare.

Nervøse tilstande dækker over de mest almindelige angstlidelser som socialfobi, , enkeltfobi, panikangst, generaliseret angst og . Angsten er typisk vedvarende, det føles måske som om den altid har været der, og typisk har den ikke én bestemt årsag.

Stress-relaterede tilstande dækker over reaktioner på enten svær belastning, der udløser en akut belastningsreaktion, eller en permanent negativ livsændring der medfører en tilpasningsreaktion. Diagnoserne hedder posttraumatisk belastningsreaktion (PTSD), akut stressreaktion og tilpasningsreaktion.

Somatoforme tilstande er tilstande hvor patienten gentagende gange oplever at have fysiske symptomer og behov for fysisk behandling, trods forsikringer fra lægen om at der ikke er noget galt. Tilstandene drejer sig om angst for eget helbred.

De dissociative lidelser er tilstande, hvor der sker et helt eller delvist tab af den normale forbindelse mellem hukommelsen, identitetsopfattelsen, sanseindtryk og kropslig adfærd. Tilstandene kan fx vise sig som delvist hukommelsestab eller manglende evne til at bevæge musklerne. Tilstandene opstår typisk efter en traumatisk begivenhed og går i de fleste tilfælde over efter få uger eller måneder. (WHO, 2016)

Kilder

Hvilke symptomer er der på angst?

Angst har både psykiske og kropslige symptomer. De psykiske symptomer kan være af forskellig karakter og sværhedsgrad. Det kan fx være som en konstant uro og bekymring, eller som pludselige panikanfald. Personer med OCD vil opleve tvangstanker og/eller udføre tvangshandlinger, sædvanligvis af frygt for at noget frygteligt ellers vil ske. Personer med PTSD plages af flashbacks, hvor de oplever at være tilbage i traumatiske situationer. Mennesker med angsttilstande kan ofte godt rationelt forstå, at deres frygt er overdrevet, men alligevel være ude af stand til at bekæmpe den.

De kropslige symptomer på angst kan fx være hjertebanken, sveden, trykken for brystet, rysten og søvnproblemer. De fysiske symptomer formidles over den del af nervesystemet, som kaldes det autonome nervesystem, hvilket betyder at de er uden for viljens kontrol.

Angsttilstande er ofte forbundet med en betydelig grad af subjektiv lidelse, nedsat livskvalitet og nedsat social funktionsevne (Sundhedsstyrelsen, 2007).

# data[].attributes.attachment_link.description
Angst og stressrelaterede tilstande kan komme til udtryk på mange måder. For nogle kommer angsten som intense reaktioner på bestemte tidspunkter og for andre er angsten til stede hele tiden. Angsten viser sig både som psykiske og kropslige symptomer og kan også have betydning for ens adfærd.

# data[].attributes.headline
F5 Adfærdsændringer forbundet med fysiologiske forstyrrelser og fysiske faktorer (spise- og søvnforstyrrelser, seksualforstyrrelser)

# data[].attributes.subject
F5 Adfærdsændringer forbundet med fysiologiske forstyrrelser og fysiske faktorer (spise- og søvnforstyrrelser, seksualforstyrrelser)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er anoreksi?

Anoreksi kaldes også nervøs spisevægring og er en spiseforstyrrelse, der er kendetegnet ved et vægttab, som er fremkaldt og vedligeholdt af personen selv. Personer med anoreksi har et stærkt ønske om at tabe sig, da de frygter at tage på i vægt. Derfor er personer med anoreksi ofte undervægtige.

DSM-5, som er diagnosesystemet i USA, kategoriserer anoreksi i fire grupper: mild, moderat, alvorlig og ekstrem. Ekstrem anoreksi er når personer har et BMI på under 15 (Zipfel et al. 2015).

Hvor mange har anoreksi?
Hvad er symptomerne på anoreksi?
Symptomer på anoreksi er, at man har et BMI på under 17,5 og dermed betegnes som undervægtig. Blandt børn, som ikke er færdige med at vokse, kan BMI være misvisende. Vægttab eller manglende vægtøgning vil alene være et symptom på anoreksi blandt børn("WHO ICD-10" 2016).

Vægttabet, som ses blandt personer med anoreksi, opstår fx fordi man undgår fedende mad og/eller dyrker ekstrem meget motion. Personen med anoreksi vil typisk anse sig selv for at veje for meget og frygte at tage på i vægt (Zipfel et al. 2015).

Hormonforstyrrelser (endokrine forstyrrelser) er også symptomer på anoreksi. Kvinder kan opleve, at deres menstruation udebliver og mænd har en svækket potens og sexlyst (libido) ("WHO ICD-10" 2016).

Hvilke følgevirkninger og -sygdomme har anoreksi?

Anoreksi kan risikere at føre til fejl- eller underernæring. Vores kost er en vigtig komponent i opretholdelse af sundhed og godt helbred, og fejl- eller underernæring vil have negative konsekvenser for vores sundhed. Det kan blandt andet være svimmelhed, træthed og kortvarige bevidsthedstab (også kaldet synkoper), men studier har også vist, at fejlernæringen vil øge risikoen for osteoporose (også kaldet knogleskørhed) (Zipfel et al. 2015).

Der ses fysiske komplikationer i flere organsystemer blandt personer med anoreksi. Eksempelvis påvirkes hormon-, hjertekar- og mavetarmsystemet (Westmoreland, Krantz, og Mehler 2016). Særlig alvorlig er pludselig hjertedød, som gør anoreksi til en af de psykiatriske sygdomme, der har højest dødelighed.

Forskere har fundet, at personer med anoreksi har neurobiologiske (nerve- og hjerne) forandringer, som følge af sygdommen. Forandringerne kan eksempelvis give sig til udtryk ved, at man har svært ved at skifte mellem opgaver. Forandringerne ser ud til at være til stede også selvom personen er i bedring. Det kan give sig udtryk i, at man fx har svært ved at se alternative måder at overkomme problemer på (Tchanturia et al. 2012).

Undersøgelser har desuden fundet en sammenhæng mellem anoreksi og andre psykiske lidelser. Her nævnes blandt andet depression, angst og . Det er dog uvist hvilken lidelse, der fører til den anden (Panchenko og Arnfred 2016).

På grund af følgevirkningerne og følgesygdommene ses der en øget dødelighed (mortalitet) blandt personer med anoreksi (Zipfel et al. 2015).

Hvilke årsager og risikofaktorer ses der ved anoreksi?

Anoreksi har vist sig at have en arvelig komponent og muligvis en genetisk komponent. Det vil sige, at hvis familiemedlemmer har anoreksi, vil der være en øget risiko for, at man også selv udvikler anoreksi (Zipfel et al. 2015). Selv om et familiemedlem har anoreksi, er det dog langt fra ensbetydende med, at man selv udvikler sygdommen.

Hyppigheden af anoreksi er størst i puberteten og ungdommen, hvilket nogle forskere mener, skyldes de hormonelle forandringer og modningen af hjernen, som forekommer i denne periode (Zipfel et al. 2015).

Der foreligger også teorier om, at stigningen i forekomsten af anoreksi i lav- og middelindkomst lande skyldes en samfundsudvikling præget af urbanisering, industrialisering og globalisering som man ser i i-lande. Desuden diskuteres den vestelige livsstil og skønheds- og sundhedsidealer også som værende risikofaktorer (Zipfel et al. 2015).

Hvilken behandling findes der til personer med anoreksi?

Nogle undersøgelser har vist, at der er størst sandsynlighed for at blive rask, hvis anoreksi opstår tidligt i livet. I Finland har opgørelser vist, at mindst 40 % som modtog behandling blev raske (Zipfel et al. 2015).

Behandling af anoreksi består af forskellige komponenter, men inddragelses af pårørende (fx forældre eller partnere) anses som værende en afgørende faktor i et godt behandlingsforløb, da personer med anoreksi kan have et meget ambivalent forhold til behandling. Anoreksi kan behandles både med medicin, kostrådgivning og gennem samtaleterapi (Zipfel et al. 2015).

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er anoreksi? Anoreksi kaldes også nervøs spisevægring og er en spiseforstyrrelse, der er kendetegnet ved et vægttab, som er fremkaldt og vedligeholdt af personen selv. Personer med anoreksi har et stærkt ønske om at tabe sig, da de frygter at tage på i vægt. Derfor er personer med anoreksi ofte undervægtige.

# data[].attributes.headline
F6 Forstyrrelser og forandring af personlighedsstruktur og adfærd.

# data[].attributes.subject
F6 Forstyrrelser og forandring af personlighedsstruktur og adfærd.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når man har en personlighedsforstyrrelse, afviger ens personlighed på en lang række områder, fx følelsesliv og holdninger. Man kan fx mangle evnen til at føle skyld og tage ansvar. Eller man kan være overfølsom over for kritik. Det betyder ikke, at den ramte person KUN er sådan, men det kan være dominerende træk.

Hvor mange har personlighedsforstyrrelser?

Hvad er personlighedsforstyrrelser?

Personlighedsforstyrrelser er udtalte afvigelser i personlighedens opbygning. Forstyrrelserne viser sig som regel allerede i barndommen eller senest i opvækstårene og varer hele livet. Specielt holdninger, følelsesliv, impulskontrol og forholdet til andre er afvigende på forskellig vis. Forstyrrelserne betyder, at man ofte ikke kan tilpasse sig situationer eller andre mennesker (fx tage hensyn), at man har et unuanceret syn på omverdenen (sort/hvid), og at man har en uhensigtsmæssig adfærd. Det går ofte ud over personen selv eller skaber problemer i forholdet til omgivelserne.

Mennesker med en svær personlighedsforstyrrelse har ofte problemer med at indgå i sociale fællesskaber som fx på uddannelses institutioner eller arbejdspladser, da deres grundlæggende evne til at mentalisere (se sig selv udefra og andre indefra) er påvirket. Evnen til at impulsregulere er nedsat og dette betyder, at deres evne til at indgå i sociale sammenhænge og længerevarende relationer til andre er hæmmet eller nedsat.

Det særlige ved nogle former for personlighedsforstyrrelser er, at personen selv ikke oplever at have vanskeligheder, men i stedet at det er andre/omgivelserne, der ikke udviser forståelse, imødekommenhed og rummelighed.

Derfor er der også en udfordring ift. at motivere til behandling og adfærdsændringer. Personlighedsforstyrrelser inddeles i flere forskellige typer.

Paranoid

Paranoid personlighedsstruktur giver sig til udtryk ved, at personen er overfølsom for nederlag og afvisning. Karakteristiske træk er, at personen mistroisk og stridbar, fordi vedkommende oplever at blive forfulgt og/eller uretfærdigt behandlet.

Skizoid

Skizoid personlighedsstruktur bevirker, at personen har nedsat evne til at føle, forstå og dermed udtrykke følelser og opnå kontakt, og vedkommende vil virke indesluttet.

Dyssocial

Tilstanden er karakteriseret ved, at personen har en manglende evne til at føle ansvar eller vise hensyn, erkende eller føle skyld. Personen kan optræde aggressivt, hvis vedkommendes behov frustreres, fordi han/hun har en nedsat eller manglende evne til at se, forstå eller mærke andres følelser, dvs. en mangel på empati eller mentalisering.

Emotionel ustabil

Emotionel ustabil personlighedsstruktur inddeles i to subtyper
1. Impulsiv type
I den emotionel ustabil, impulsive type har personen tendens til at handle impulsivt og kan optræde stridbar med udbrud af vrede og aggressiv adfærd, hvis vedkommendes impulser frustreres af omgivelserne. Humøret er ustabil og lunefuldt, og personen kan have svært ved at fastholde fokus og opmærksomheden i situationer, som ikke giver belønning straks og som derfor udfordrer personens impulsivitet.

2. Borderline type

Borderline er en hyppig diagnose inden for personlighedsforstyrrelserne. Borderline har de samme karakteristika, som de ovennævnte generelle karakteristika for personlighedsforstyrrelser. Desuden skal mindst tre af følgende symptomer være til stede:

Tendens til at handle impulsivt

Stridbar adfærd - især ved impulsive handlinger

Udbrud af vrede og aggressiv adfærd og manglende evne til at styre disse udbrud

Manglende udholdenhed ved opgaver, som ikke giver belønning straks

Ustabilt og lunefuldt humør

Og yderligere skal mindst to af følgende symptomer være til stede:

Forstyrret og usikker omkring selvopfattelse, mål og præferencer, hvilket kan føre til mange skift og ændringer i holdninger, beslutninger og følelser

Tendens til intense og ustabile forhold til andre

Overdreven tendens og bestræbelser på at undgå at blive ladt alene, hvilket kan føre til manglende fornemmelse for egne behov og grænser

Tendens til trusler om eller udførelse af selvskade og selvdestruktivitet pga. forhøjet impulsivitet og manglende selv-relation

Kronisk tomhedsfølelse, der kan påvirke personen fx med voldsomme depressive symptomer som modløshed, håbløshed og manglende lyst til livet

Histrionisk

Personen dramatiserer og bruger overdrevne følelsesudtryk. Han/hun er let påvirkelig med overfladiske følelser og opmærksomhedssøgende adfærd, hvilket kan føre til store udfordringer ifm. sociale regler og konventioner og dermed dybe, meningsfulde relationer til andre mennesker.

Tvangspræget

Personen udtrykker overdreven ordenssans og samvittighedsfuldhed samt perfektionisme, der kan være en stor belastning for personen selv, som kan blive ængstelig og selvkritisk. Lidelsen kan også komme til udtryk som voldsom kritik af andre og deres holdninger eller adfærd.

Ængstelig

Personlighedsstrukturen er ængstelig med mindreværdsfølelser og overfølsomhed over for kritik og afvisning, hvilket kan føre til en udpræget mangel på at kunne mærke og håndhæve egne behov og grænser.

Dependent

Personen underordner sig og tager ingen selvstændige beslutninger. Personen kan fremstå og føle sig hjælpeløs når han/hun er alene, hvilket kan føre til selvudslettende og grænseløs adfærd og store udfordringer med at sige fra.

Læs mere om de kliniske diagnosekriterier og definitionen af personlighedsforstyrrelser i følge ICD-10 (WHO 2016) (Bertelsen, Munk-Jørgensen, og Bech 2010).

Hvilke symptomer ses ved personlighedsforstyrrelser?

Adfærdsmønstre og måder at opleve verden på, som afviger fra det forventede og accepterede inden for to eller flere af områderne kognition (erkendelse og holdning), følelser, impulskontrol og behovstilfredsstillelse og interpersonelle forhold.

En adfærd, der er gennemgribende ufleksibel, utilpasset og uhensigtsmæssig i personlige og sociale situationer, og som påvirker personen selv eller omgivelserne negativt. (WHO 2016)

Hvilke sygdomme og tilstande kan optræde sammen med personlighedsforstyrrelser?

Nogle undersøgelser har vist en sammenhæng mellem personlighedsforstyrrelser og depression (Newton-Howes, Tyrer, og Johnson 2006). Opgørelser har vist at ca. 25 % af personer med personlighedsforstyrrelse havde en sekundær psykiatrisk diagnose (Pedersen & Simonsen 2014).

Personer med borderline har i flere undersøgelser vist at have en øget forekomst af angst og misbrug, samt have en øget risiko for at udvikle PTSD på et tidspunkt i livet (Grant et al. 2008). Mange personer med personlighedsforstyrrelse oplever at føle sig stigmatiseret. Undersøgelser antyder, at specielt borderline-patienter oplever sig stigmatiseret (Catthoor et al. 2015).

Hvilke årsager og risikofaktorer se der ved personlighedsforstyrrelser?

En kombination af arv og miljø menes at være forklaringen på personlighedsforstyrrelser. Arvelige træk kombineret med de psykosociale vilkår, som man er vokset op med, spiller en stor rolle for udviklingen af en personlighedsforstyrrelse. En utryg, ustabil barndom uden tilstrækkelig omsorg i de første leveår kan være medvirkende årsag til, at forstyrrelsen udvikles (Bertelsen, Munk-Jørgensen, og Bech 2010).

# data[].attributes.attachment_link.description
Når man har en personlighedsforstyrrelse, afviger ens personlighed på en lang række områder fx følelsesliv og holdninger. Man kan fx mangle evnen til at føle skyld og tage ansvar. Eller man kan være overfølsom over for kritik. Det betyder ikke, at den ramte person KUN er sådan, men det kan dominerende træk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Få svar på de mest almindelige spørgsmål om psykiske udviklingsforstyrrelser

Hovedgruppen F80-89 ifølge ICD-10 indeholder Psykiske udviklingsforstyrrelser. I forbindelse med denne hovedgruppe taler man om det autistiske spektrum, hvor den infantile autisme er i den ene ende og Aspergers syndrom i den anden.

I begge tilfælde optræder en manglende evne til socialt og især følelsesmæssigt samspil.

Årsager

Psykiske udviklingsforstyrrelser skyldes biologiske forhold i hjernen, hvor arvelige forhold spiller en væsentlig rolle.

Symptomer

Psykiske udviklingsforstyrrelser kan komme til udtryk på flere måder og i forskellige grader. Symptomerne begynder at vise sig i barndommen, men nogle personer med fx Aspergers syndrom får først stillet diagnosen i ungdomsårene.

Eksempler på psykiske udviklingsforstyrrelser er:

Tale- og sprogfærdigheder: Kan blandt andet omfatte ordblindhed.

Motoriske færdigheder: Besvær med at koordinere bevægelser.

Infantil autisme: Begrænset øjenkontakt, kommunikationsproblemer og adfærdsproblemer

Aspergers syndrom: Afvigende social adfærd og interesseudfoldelse problemer med at aflæse kropssprog. Normal intelligens, men har problemer med at udnytte sine ressourcer på grund af det sociale handicap.

Udsigten for fremtiden

Det er ikke muligt, at behandle psykiske udviklingsforstyrrelser. En del personer med psykiske udviklingsforstyrrelser får også stillet andre diagnoser som fx skizofreni og depression. Mange har gavn af faste rammer, støtte i skoleårene og terapi til at regulere følelser.

Kilde: SIND, Undervisningsministeriet

# data[].attributes.attachment_link.description
Få svar på de mest almindelige spørgsmål om psykiske udviklingsforstyrrelser Hovedgruppen F80-89 ifølge ICD-10 indeholder Psykiske udviklingsforstyrrelser. I forbindelse med denne hovedgruppe taler man om det autistiske spektrum, hvor den infantile autisme er i den ene ende og Aspergers syndrom i den anden. I begge tilfælde optræder en manglende evne til socialt og især følelsesmæssigt samspil.

# data[].attributes.headline
F9 Adfærdsmæssige og følelsesmæssige forstyrrelser i barndom eller opvækst.

# data[].attributes.subject
F9 Adfærdsmæssige og følelsesmæssige forstyrrelser i barndom eller opvækst.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Adfærdsproblemer er det hyppigste symptom på psykisk lidelse hos børn og unge.

Adfærdsproblemer kan optræde som et forbigående fænomen i en ellers normal udvikling og behøver ikke som enkeltstående fænomen at være tegn på psykopatologi (psykisk lidelse).

Forbigående adfærdsproblemer ved psykosociale belastninger forekommer i mange børns opvækst. Normale variationer i adfærd omfatter forbigående episoder med provokerende, trodspræget eller ulydig adfærd. Et barn kan også være aggressivt, konfliktskabende, lyve eller stjæle som reaktion på ydre følelsesmæssige belastninger, og uden at det hermed behøver at være tegn på psykopatologi. Men der bør rejses mistanke om psykopatologi, hvis barnets adfærdsproblemer er vedvarende og dominerende i barnets dagligdag, og hvis relationen til andre mennesker er præget af konstante eller tilbagevendende konflikter eller aggressive udbrud, og ikke mindst hvis barnets generelle udvikling og sociale funktioner er påvirket.

Som psykiatrisk diagnose spænder adfærdsforstyrrelser fra oppositionelle problemer begrænset til familien til omfattende forstyrrelser i sociale funktioner, der inddrager alle de sociale sammenhænge, som barnet eller den unge befinder sig i.

Diagnosen adfærdsforstyrrelse kræver, at symptomerne overstiger, hvad der opfattes som almindelige trodsreaktioner, barnestreger eller oprørstrang i pubertet og ungdom, og at de forekommer i et gennemgående mønster, der strækker sig over længere tid. Adfærdsforstyrrelser er således karakteriseret ved et gentagent og vedvarende mønster af dyssocial, aggressiv og trodsig adfærd, som viser klare brud på sociale forventninger og normer for alderen.

Adfærdsforstyrrelser - undergrupper

Inddelingen af adfærdsforstyrrelser i WHO's diagnosesystem ICD-10 afspejler dels en inddeling efter udviklingsperspektiv og dels en inddeling efter samtidig optræden af andre symptomer. Udviklingsperspektivet viser sig ved, at symptomerne på et givent udviklingstrin afspejler, hvad der er karakteristisk som udviklingsrelateret adfærd, men som blot viser sig abnormt forstærket og vedvarende.

Alders-/udviklingsafhængige:

o Oppositionel adfærdsforstyrrelse

o Adfærdsforstyrrelser begrænset til familien

o Socialiseret adfærdsforstyrrelse

o Usocialiseret adfærdsforstyrrelse

Oppositionel adfærdsforstyrrelse optræder sædvanligvis hos mindre børn. Tilstanden er karakteriseret ved udtalt trodspræget adfærd, hvor barnet er ekstremt lydighedsnægtende og generelt præget af en fjendtlig attitude, hvor det er tilbøjeligt til at opfatte omgivelserne som negative og frustrerende. Barnet har igennem længere tid, typisk flere år, været præget af irritabilitet og raserianfald, provokerende adfærd og vrede. Det er afgørende for diagnosen, at adfærdsproblemerne overstiger, hvad der svarer til barnets udviklingstrin og det almindelige for barnets alder.

Adfærdsforstyrrelse begrænset til familien viser sig ved dyssocial og aggressiv adfærd, som overstiger oppositionelle og trodsige reaktioner. Barnet er vedvarende præget af aggressivitet og uden fornemmelse eller respekt for de sociale regler i familien. Der vil ofte være tale om videreudvikling eller forværring af oppositionel adfærdsforstyrrelse, og tilstanden optræder typisk hos lidt ældre børn.

Socialiseret adfærdsforstyrrelse er en tilstand, hvor barnet har vedvarende og betydelige adfærdsproblemer, som imidlertid inden for en social gruppering er acceptererede og udtryk for et tilhørsforhold til denne gruppe, og som inden for denne gruppe er forbundet med accept og prestige. Eksempler kan være tilbøjelighed til slagsmål, hærværk og tyveri.

Usocialisereret adfærdsforstyrrelse er en tilstand, hvor barnet er præget af massive adfærdsproblemer i alle sammenhænge, inklusive i deres relation til andre børn. Sammen med kammerater er disse børn isolerede og upopulære og fremtræder ensomme og afvigende og uden venner. Usocialiseret adfærdsforstyrrelse er den alvorligste form for adfærdsforstyrrelse med den dårligste prognose, og tilstanden opstår ofte, efter at barnet har haft en af de tidligere nævnte former for adfærdsforstyrrelser. Tilstanden er karakteriseret ved omfattende forstyrrelser i tilknytning og familiær kommunikation op igennem barndommen.

Adfærdsforstyrrelser med blandet symptomatologi:

o Blandet adfærds- og emotionel forstyrrelse

o Depressiv adfærdsforstyrrelse

o Hyperkinetisk adfærdsforstyrrelse (adfærdsforstyrrelse med ADHD)

Blandet adfærds- og emotionel forstyrrelse kan stilles som diagnose, hvis der foruden opfyldelse af kriterierne for adfærdsforstyrrelser også er åbenbare og udtale symptomer på depression, angst eller andre emotionelle symptomer.

Depressiv adfærdsforstyrrelse er en tilstand, hvor barnet er præget af vedvarende og udtalt nedtrykthed, for eksempel en udtalt følelse af at være ulykkelig, tab af interesse for og glæde ved sædvanlige aktiviteter, selvbebrejdelser og følelse af håbløshed. Se eventuelt depression.

Barnet kan give udtryk for at 'kede sig' og kan have appetit- og søvnforstyrrelser. Depression hos børn viser sig ikke sjældent ved symptomer, der har symptomer som en adfærdsforstyrrelse. Differentialdiagnostisk kan det således være vanskeligt at se, om barnets primære vanskeligheder skyldes adfærdsproblemer, eller om der er tale om en maskeret depression.

Andre blandede adfærdsmæssige og følelsesmæssige forstyrrelser er karakteriseret ved udtalte og vedvarende emotionelle symptomer som angst, frygt, tvangstanker eller tvangshandlinger. Blandende adfærdsmæssige og følelsesmæssige forstyrrelser ses i højere grad hos piger.

Det er vigtigt at gribe ind over for adfærdsproblemer hos børn og unge, da risikoen for at ubehandlede adfærdsproblemer vil udvikle sig i en alvorlig retning, blandt andet med øget risiko for personlighedsmæssige vanskeligheder, misbrug og kriminalitet, er markant.

I Molis giver vi psykologisk og pædagogisk behandling, støtte og rådgivning omkring adfærdsproblemer.

Du er meget velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål, og du kan også udfylde felterne herunder, og så kontakter vi dig.

# data[].attributes.attachment_link.description
Adfærdsproblemer kan optræde som et forbigående fænomen i en ellers normal udvikling og behøver ikke som enkeltstående fænomen at være tegn på psykopatologi (psykisk lidelse). Forbigående adfærdsproblemer ved psykosociale belastninger forekommer i mange børns opvækst. Normale variationer i adfærd omfatter forbigående episoder med provokerende, trodspræget eller ulydig adfærd.

# data[].attributes.body
more_vert
F8 Psykiske udviklingsforstyrrelser (herunder autisme)
F8 Psykiske udviklingsforstyrrelser (herunder autisme)
more_vert
F9 Adfærdsmæssige og følelsesmæssige forstyrrelser i barndom eller opvækst.
F9 Adfærdsmæssige og følelsesmæssige forstyrrelser i barndom eller opvækst.