# data[].attributes.body
Susi on luokiteltu suomessa erittäinuhanalaiseksi ja niitä on suomessa vain 170-190 yksilöä. Suomessa laji on ollut rauhoitettu vuodesta 1973 ja sen metsästäminen on luvan varaista, mutta salmetsästys on valitettavan yleistä. Susi vihaa on myös lietsonut erilaiset tarinat ja myytit. Suden kantaan on yrittetty vaikuttaa erilaisilla kannan hoidon säädöksillä, skä susi vihan vähentämisellä ja salametsästyksen kitkemisellä.

# data[].attributes.body
Tundraa kasvaa kylmillä alueilla ja se on kitukasvuinen kasvillisuusvyöhyke. Tundralla kasvaa lähinnä sammalta, jäkälää,ruohoa,kukkia ,pensaita ja muita matalan kasvillisuuden kasveja.

# data[].attributes.body
Suisi kuulu moneen eri biomiin ja on sopetunut elämään monen laisessa elinympäristössä, mutta esim. susia elää tundralla.

# data[].attributes.body
Lajien välisiä suhteita suden kohdalla on hyvin vähän, sillä susilla ei ole luontaisia vihollisia ja se syö hyvin laajalti ja se ei ole spesialisti. Susi voi itse saalistaa laumassa tai yksin tai se voi olla pöytävieras eli syödähaaskoja.
SUdella on paljon peto-saalis suhteita, sillä susi on peto. Susi kilpailee myös hieman karhun kanssa samasta ruuansta.
Susi on toisenvarainen ja samalla myös huippupeto

# data[].attributes.body
Suden populaation kokoon vaikuttavia tekijät ovat suurimmaksi osaksi ihmisen metsästyksen ja muun toiminnan seurausta. Populaation tiheys vaikuttaa myös hieman lajiin, sillä susilla tavataan ns. lauma käyttäytymistä eli populaation koko turvaa paremman saa listus mahdollisuuden susille.
SUsilla on selkeää revirikäyttäytymistä ja ne saalistavat reviirillä, joka on noin.700-900 neliökilometriä lajin tiheydestä j ravintotilasta riippuen.

# data[].attributes.body
Lajin minimitekijöitä ovat esim. Suden metsästäminen ja etenkin salametsästys, sekä lajin reviirin laajuus. Lajia on hyvin vähän suomessa, sillä se on erittäin uhanalainen (160-190 yksilöä) joten sen käyttö bioindikaattorina on vaikeaa. Jos susi joutuu lajentamaan reviriään suuresti voi se indikoida sen saalis eläinten vähyydestä.

# data[].attributes.body
Suden ekolokero on hyvin laaja, sillä niin kauan kun lajilla riittää saalis eläimiä, kuten lintuja jyrsijöitä, hirvieläimiä, lampaita ja se voi syödä myös haaskoja. sen elinympäristö on myös laaja ja susilla esiintyy reviirejä.

# data[].attributes.body
Susi on sopetunut elämään parhaiten metsässä, mutta se voi elää myös Espanjan tasangoilla ja Pohjoisen tundralla. Susi on sopeutunut elämään laumassa ja saalistamaan siinä, vaikka yksittäinen susi voi kaataa hirven

# data[].attributes.body
Suteen vaikuttavat biottiset tekijät ovat mm. ihminen  joka hävitti lajin melkein Euroopasta.
Susi on hyvin sopeutunut  ja voi syödä lähes mitä vaan linnuista hirviin.
Suden menestykseen vaikuttavat myös ravintotilanne ja lajin yksilöiden määrä.

# data[].attributes.body
Susi on hyvin sopeutunut ympäritöönsä ja se pärjää , jos ruokaa on tarpeekis ja ihminen ei häiritse. Sitä esiintyy niin metsissä, kuin kuumilla tasangoilla ja tundralla.

# data[].attributes.body
Susiaon yli 30 erilaista lajia ja ne ovat levittäytyneet kokonaan pohjoiselle pallon puoliskolle.

# data[].attributes.body
Susi on sopeutunut elämään hyvin erilaisissa elinympäristöissä, kuten  arolla, tundralla ja metsissä.
Susia voi esiintyä myös kaupunkien läheisyydessä.