# data[].attributes.body
Hjælpemidler er f.eks. briller, høreapparater, rollator eller kørestol. Det er ting, som hjælper borgeren klare sig selv i hverdagene på trods af nedsat funktionsevne.
Velfærdsteknologi - Danmark er et velfærdsland. Det vil sige at borgerne i landet får forskellige ydelser og hjælp fx GRATIS skole, uddannelse, læge, pleje og omsorg. Den teknologiske udvikling i samfundet har bredt sig. Før blev ydelser udført af mennesker, men nu er det teknologien, der udfører en del af opgaverne. Velfærdsteknologi spiller en stor rolle, fordi den kan:

Hjælpe/støtte borgere til at være mere selvhjulpne med nedsat funktionsevne

Øge borgerens livskvalitet

Øge borgerens sikkerhed/tryghed

Sikre borgerens kontakt til omverdenen

Sikre råd til velfærdsHjælpemidler er f.eks. briller, høreapparater, rollator eller kørestol. Det er ting, som hjælper borgeren klare sig selv i hverdagene på trods af nedsat funktionsevne.

Velfærdsteknologi - Danmark er et velfærdsland. Det vil sige at borgerne i landet får forskellige ydelser og hjælp fx GRATIS skole, uddannelse, læge, pleje og omsorg. Den teknologiske udvikling i samfundet har bredt sig. Før blev ydelser udført af mennesker, men nu er det teknologien, der udfører en del af opgaverne. Velfærdsteknologi spiller en stor rolle, fordi de

ydelser

Forbedre arbejdsmiljøet for personalet

Velfærdsteknologi hjælper borgeren til at leve et mere selvstændigt liv, hvilket så kan aflaste personalet i nogle situationer.

Velfærdsteknologiske hjælpemidler:

Spiserobot:  hjælper borgeren med at spise.

Vasketoilet: automatisk skylle/tørrefunktion

Alarmer: som husker borgerne om at tage sin medicin.

Stemmestyret computer: giver besked/sms om at fx sluk lyset, luk døren.

Robot med internetadgang: hvis familien bor langt fra dem så kan de være i kontakt via robotten.

Telemedicin: hvor borgeren har kontakt med læge/sygeplejerske via video, billede eller lyd.

Cps-trackere: gør det muligt at finde mennesker, til borger med demens eller har svært ved at finde hjem.

Som SSA’er skal du kunne vejlede borgeren i at bruge velfærdsteknologiske og digitale hjælpemidler

‘ vellykket vejledning

‘ Tage udgangspunkt i borgerens viden.

Velfærdsteknologi er betegnelsen for de tekniske hjælpemidler, som kan anvendes til at yde forskellige velfærdsydelser, der tidligere blev udført af mennesker.

# data[].attributes.body
Rehabilitering er at kunne komme tilbage til noget, man kunne tidligere.

Eksempel

Genoptræning

Målrettet plan

Træning ved nedsat funktionsevne ( Hvis man får poteret et ben og får et protese ben “ det er evnen “

Afvænning

Tidsbestemt plan

Arbejdspres - fysisk, psykisk og socialt

Selvstændig

Rehabiliteringsforløb (borgerens ønske selv, Borgeren i centrum, Borger og fagperson er lige stillet, borgeren tager den endelige beslutning)

Rehabiliterende tilgang ( Hvis man kan noget selv skal man selv kunne udføre det)

Ruths rehabilitering

Ruth kan få en balje med lunkent vand, hvor hun kan sætte sine hænder ned i og lave øvelser i vandet ved at bøje dem op og ned.

# data[].attributes.body
Den 1 november 2014 skal alle, der har et postnummer og er over 15 år, have en digital postkasse. I postkassen modtager du mails fra det offentlige, det er det samme som man fik med brev bare ind af din bopæls postkasse.

Det kan fx være breve fra:

Kommunen

Sygehus

SKAT

Syn til biler

Pladsanvisningen

Lønseddel

Bank

Forsikringsselskaber

Udbetaling Danmark (pension - boligstøtte)

Man logger ind med nemID, enten på e-Boks eller Borger.dk.

Hvilke regler er der for borgerens digitale login som SSA/SSH:

Vi må vejlede dem, med hænderne på ryggen fordi der er lov om at vi/ 3persen ikke må bruge Borgerens NemID eller nøglekort. Kontakt pårørende i samråd med borgeren så de pårørende kan hjælpe med digital post evt. få en fuldmagt.

Ruth og det digitale Danmark:

Ruth har kognitive funktioner, det vil sige hun kan godt bruge hjernen og tænke så hun ville sagtens kunne bruge det digitale Danmark. Ruth skal have vejledning 2-3 gange til det, så vil hun kunne bruge det uden nogen problemer.

# data[].attributes.body
Rehabilitering er at kunne komme tilbage til noget, man kunne tidligere.

Eksempel

Genoptræning

Målrettet plan

Træning ved nedsat funktionsevne ( Hvis man får poteret et ben og får et protese ben “ det er evnen “

Afvænning

Tidsbestemt plan

Arbejdspres - fysisk, psykisk og socialt

Selvstændig

Rehabiliteringsforløb (borgerens ønske selv, Borgeren i centrum, Borger og fagperson er lige stillet, borgeren tager den endelige beslutning)

Rehabiliterende tilgang ( Hvis man kan noget selv skal man selv kunne udføre det)

Ruths rehabilitering

Ruth kan få en balje med lunkent vand, hvor hun kan sætte sine hænder ned i og lave øvelser i vandet ved at bøje dem op og ned.

# data[].attributes.body
ADL en  forkortelse for Almindelig Daglig Livsførelse). ADL er en betegnelse for alle de opgaver, der opstår i forbindelse med almindelige daglige aktiviteter i hjemmet, på arbejdet og i fritiden. ADL- aktiviteter er både de personlige aktiviteter som for eksempel badning, påklædning og toiletbesøg, spise med kniv og gaffel til mere sammensatte og udadvendte aktiviteter som eksempelvis at brygge en kande kaffe i fælleskøkkenet og hælde kaffen i koppen, indkøb, tøjvask, tømme opvaskemaskine, anvende smartphone og deltage i sociale arrangementer.

P-ADL: personlig aktiviteter er omsorg for sig selv.
- personligpleje
I-ADL: arbejdsaktiviteter det kan være det vi laver der hjemme.
Fritidsaktivitet: det er det vi har lyst til og interesse os for at lave, for at blive udfordret og udvikler os.
- Ting man laver sammen med sine venner
- Hobby interesse fx håndarbejde.

Ruth:

Ruth har meget svært ved at klare alle de ting, man skal klare i dagligdagen, fordi hun har leddegigt. Hun har problemer med påklædningen, fordi at hun har mange smerter i alle sine led. Hun har svært ved at klare det med at vaske op, vaske tøj og tage ud at handle.

# data[].attributes.body
Hvis man har funktionsnedsættelse, behøver man ikke have tabt funktionsevne. Det kan være at en kvinde har fået amputeret sit ben af, men hun kan stadig løbe og deltage i løb, fordi hun har fået en benprotese.

Eksempler på funktionsnedsættelse

Tab af sanser som lugt, smag, syn og hørelse.

Evnen til at mærke varme og kulde.

Nedsat lungefunktion

Nedsat bevægelighed i arme og ben.

Skelne højre og venstre

Se i mørke.

Ruths funktionsnedsættelse:

Ruths funktionsnedsættelse er, at hun har gigt i sine fingre, så hun kan ikke rigtig bevæge dem, og hun har også gigt i resten af kroppen, så hun kan ikke bevæge sig så meget. Det er slemt de dage, hvor hun rigtig har ondt, så kan hun ikke andet end at ligge i sengen.

# data[].attributes.body
Ruth er 59 år, og bor i en andels bo fællesskab og har en hund på 7 år og har også en kæreste på bostedet.

# data[].attributes.body
Selvrealiseringsbehov: Ruth er meget ked af at andre skal hjælpe hende med at gør eller udføre ting for hende, så hendes mål er på et tidspunkt at hun kan gøre lidt flere ting for sig selv, end det “lidt” hun kan nu.

Præsentation: Ruth bliver i den grad værdsat og får en masse respekt. Hun har været bestyrelsesformand i flere år, hun er aktiv i et politisk parti (gigtforeningen) og skriver læserbreve til de lokale aviser. Flere gange om ugen laver de mad arrangementer  i fælleshuset og det vigtig for hende at hun er med til det hele, at hun er social i grupperne.

Sociale behov: Ruth har en kæreste og en hund som hun altid har selskab af også der masser selskab ud i fælleshuset, det er hun god til. Dertil følger kærlighed venskab og kommunikation med.

Sikkerhed / Tryghedsbehov: Ruth bor i et andelsfællesskab, hvor hun hver dag er omringet af mennesker, som kan give hende tryghed og sikkerhed hvis hun har brug for det. Hun har også kæresten som hun tit er sammen med, som accepterer hende som hun er, og kan give hende den form for kærlighed.

Fysisk behov: Ruth har brug for personlig pleje, da hun har leddegigt og ikke kan gøre det selv.

# data[].attributes.body
Det er en betændelsesreaktion (inflammation) i leddene, der skyldes ændringer i immunsystemet. Der er opstår betændelse i leddene, som hæver, bliver varmt og gør ondt.  Leddegigt kaldes en autoimmun sygdom, fordi immunsystemet, der ellers beskytter os mod infektioner og andre sygdomme, begynder at opfatte raske celler i leddene som fremmede og derfor sender antistoffer ud for at angribe de raske celler. Leddegigt er kronisk, det betyder at du skal leve med det resten af dit liv. Leddegigt skal behandles medicinsk af en speciallæge. Omkring 50.000 mennesker i Danmark har leddegigt. Sygdommen kan ramme alle, men de fleste tilfælde er man fyldt omkring 40 år og to ud af tre er kvinder.

Det angrebne led

# data[].attributes.body
Den talende kop kan godt være et dilemma, da borgeren ikke får den fysiske kontakt ved at der kommer en SSA/SSH ind, og det kan medføre hud-sult.

Ved teknologien er der et dilemma ved at hvis det en dag gik ned, ville folk være i tvivl om, hvordan de skal klare at hverdagen.

som SSH/SSA kan man vejlede borgen i det her velfærdsteknologi, for så kan man give borgen mere nær vær når SSH/SSA er inde/ude ved borgen for at borgen for den fysiske kontrakt at borgen ikke for ved velfærdsteknologi

# data[].attributes.body
Denne telefon er en god telefon, da man kan sætte billede ind og kode nummeret ind så man bare skal trykke på billede af den person man vi ringe til.

Denne telefon er relevant for Ruth, de dage hvor hun ikke har det så godt og kun ligger i sengen så hun kan komme i kontrakt med de personer som hun har brug for til at hjælpe sig.

# data[].attributes.body
Denne lift er til at hjælpe borgeren med at komme ud af sengen og over i en kørestol/stol. Men også til at borgen kan komme i seng når borgeren skal sove.

Den er relevant for Ruth fordi at når hun har leddegigt kan hun have svært ved at komme ud af sengen eller i seng. Så der vil det være godt at bruge den så SSH/SSA ikke skal hen og belaste ryggen ved at løfte på Ruth.

# data[].attributes.body
Denne kørestol/rollator er en meget god ting. Da borgeren stadig kan sidde ned hvis borgeren ikke kan gå mere.
Det er en god rehabiliterene hjælpemiddel som kan få borgeren til at komme op og bevæge sig lidt i stedet for at kun sidde i en kørestol og ikke blive rørt så musklerne bare forsvinder langsomt. men at musklerne bliver rørt lidt og holdt i gang.

Denne er god til Ruth da hun har leddegigt og kan få ondt ved at gå rundt. Men her får hun mulighed for at kan gå lidt og så når hun har brug for at sidde ned kan hun også det, men stadig komme rundt.

# data[].attributes.body
Denne håndvask kan rykke rundt i alle retninger, og den vil være god til borgere som sidder i kørestol og borgere som ikke kan stå op i længere tid.

Ruth ville få gavn af håndvasken, så hun ville kunne ordne øvre hygiejne.

# data[].attributes.body
Dette toilet kan både vaske og tørre en borger.
Det kan bruges til borgere som ikke selv kan klare nedre hygiejne.

Ruth ville kunne få gavn af dette toilet, da hun ikke ville kunne klare personlig hygiejne selv.

# data[].attributes.body
Denne kop taler til dig, hvis det er for langtid siden du har taget noget at drikke. Denne kop kan bruges af folk der har demens, hjerneskadet eller er dårlig til at huske at drikke.

Denne kop er ikke relevant for Ruth da hun husker godt.

# data[].attributes.body
Sengen kan dreje og rejse sig helt op så borgeren selv kan stille sig op.

Ruth ville få gavn af den fordi om morgenen har hun mange smerter pga. leddegigt så vil hun nemmere kunne komme op og ud af sengen.

# data[].attributes.body
Jeg kan anvende metoder til vejledning, støtte og guidning

# data[].attributes.body
Jeg har kendskab til de mest almindelige hjælpemidler - for eksempel plejeseng, kørestol, lift, robotstøvsuger, pendlet, personlig GPS.

# data[].attributes.body
Jeg har kendskab til reglerne i forhold til at vejlede og støtte en borger i brugen af det digitale Danmark

# data[].attributes.body
Jeg kender hjemmesiden borger.dk/E-boks og jeg kan vejlede og støtte borgeren i brugen af borger.dk/E-boks