# data[].attributes.headline
Topmøde om banebrydende genteknologi kan afgøre menneskets fremtid

# data[].attributes.subject
Topmøde om banebrydende genteknologi kan afgøre menneskets fremtid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tanken om, at vi kan manipulere menneskets gener og tage vores genetiske skæbne i egen hånd, har hidtil ligget langt ude i en fjern fremtid. Men nu er det pludselig blevet nær virkelighed med en ny gen-redigeringsteknologi kaldet CRISPR/CAS9.

Tidligere i år gennemførte kinesiske forskere de første eksperimenter på menneskelige embryoner - et foster i dets tidligste fase - da det lykkedes forskerne at rette en mutation bag en alvorlig blodsygdom. Eksperimentet viste, at man potentielt kan skrive sygdomme ud af menneskets arvemateriale.

LÆS OGSÅ: CRISPR: Ny genteknologi revolutionerer videnskaben

Forsøget har skabt en heftig debat og tirsdag den 1. december og tre dage frem, mødes nobelprisvindere og topforskere fra Kina, USA og Storbritannien i et hastigt arrangeret topmøde i Washington, USA.

Her skal man diskutere hvordan, og i hvilket omfang, forskere må benytte den revolutionerende nye DNA-teknologi, der potentielt kan skrive arvematerialet om for kommende generationer.

Mødet, og de retningslinjer man må nå frem til, kan få afgørende betydning for menneskets fremtid.

De kunne aldrig blive til levende mennesker

Rygterne svirrede allerede inden de kinesiske forskere, ledet af dr. Junjiu Huang ved Sun Yat-sen Universitet i Guangzhou, offentliggjorde deres resultater i april.

Forskerne brugte menneskelige embryoner med tre sæt kromosomer, der aldrig ville kunne blive til et levende menneske. Alligevel rystede det kinesiske studie forskere verden over og skabte en ophedet debat.

"Vi har altid hylet og skreget om, at vi ikke må komme nær kønsceller," siger professor Jacob Giehm Mikkelsen ved Institut for Biomedicin, Aarhus Universitet, hvor han forsker i gen-terapi.

"Og lige med CRISPR/CAS9 vender den på fem minutter, fordi der er nogle, som har lavet et embryon, som vi jo altid i hele verden har taget afstand fra."

Ændringer bliver givet videre

Der er afgørende forskel på at redigere i embryoner og i arvematerialet fra voksne mennesker. Når man redigerer i embryoner, redigerer man nemlig i alle cellerne - også dem, der bliver til kønsceller.

Dermed bliver bliver ændringen i generne ikke bare lavet hos det enkelte individ, den bliver også givet videre til alle senere generationer - og det gør f.eks. uventede bivirkninger også.

For biokemikeren Jennifer Doudna ved UC Berkeley i USA, som er en af de to forskere, der i 2012 offentliggjorde CRISPR/CAS9 teknologien, blev det med kinesernes eksperiment klart, at udviklingen er løbet langt hurtigere end nogen anede.

LÆS OGSÅ: Sådan fungerer CRISPR

Ikke bare er den nye teknologi så kraftfuld, at den på rekordtid er blevet taget ind i laboratorier over hele verden, den er også let og billig at bruge, så eksperimenter med arvematerialet kan udføres rigtig mange steder i verden.

I den ophedede debat, der fulgte i de videnskabelige tidsskrifter, meldte Doudna ud, at der var brug for en global tænkepause, og hun er en af initiativtagerne til topmødet.

"Mindst én ting står klar på nuværende tidspunkt - vi kender ikke nok til de nye teknologiers muligheder og begrænsninger, især når det drejer sig om at skabe arvelige mutationer," skriver hun i en kommentar i det videnskabelige tidsskrift Nature som optakt til topmødet.

I en sidestillet kommentar skriver den kendte genetiker George Church ved Harvard Medical School i Boston, USA: "Teknologien står til at forvandle den forebyggende lægevidenskab."

Han opfordrer til at diskutere, hvordan man kan øge teknologiens effektivitet og sikkerhed snarere end at diskutere et forbud.

Lovende kinesisk opbakning

Topmødet i Washington arrangeres af de store nationale forskningsmyndigheder i USA National Academy of Science og National Academy of Medicine.

De har fået følge af det britiske Royal Society og det kinesiske De Kinesiske Videnskabelige Selskaber.

Specielt kinesernes opbakning er lovende og peger på, at der er en chance for at nå frem til fælles internationale retningslinjer.

"Vi ønsker at arbejde sammen med det internationale samfund om at finde en ordentlig regulering og anvendelse af teknologien," sagde præsidenten for De Kinesiske Videnskabelige Selskaber Chunli Bai, da man annoncerede sin deltagelse i september.

En let og genial metode

CRISPR/CAS9 teknologien er en genial let og præcis måde at redigere i vores genetiske instruktionsbog nærmest som at bruge 'søg og erstat' i et skriveprogram - først findes genet og derefter rettes fejlen.

Derfor teknologien det fået vid udbredelse på de få år der er gået, siden den blev opdaget. Forskere har allerede brugt teknologien til at skabe modeldyr over menneskesygdomme, stærkere afgrøder, menneskeliggjorte grise til organtransplantation og malariamyg, som ikke kan sprede malaria bare for at nævne et par ting.

Alt det vil også blive diskuteret på mødet, men det, der vil fylde mest, er eksperimenter med at ændre gener i menneskelige embryoner.

Det er ikke blot kinesere, som er i gang med det. I september kom det frem, at en forskningsgruppe i England har søgt om tilladelse til at genmodificere menneskeembryoner i forskningsøjemed.

Så der er ingen tvivl om, at forskere rundt om i verden er parat til at gå videre, og at 'designerbørn' med modificerede gener kan være en mulighed i nær fremtid.

sygdomme kan stoppes

På den positive side, vil man f.eks. kunne forhindre forfærdelige sygdomme som Tay-Sachs i at blive givet videre, og måske kan man længere ude i fremtiden gøre os mere modstandsdygtige mod alvorlige lidelser som cancer, demens, gigt, diabetes, åreforkalkning mm.

"Der er ikke tvivl om, at der kan være en helt legitim og ønskværdig anvendelse af de her teknologier til gavn for mennesket og menneskeheden," siger etiker og professor Thomas Ploug ved Aalborg Universitet.

"Men på det nuværende stadie, hvor forståelsen må siges at være på et ret rudimentært stadie, er spørgsmålet, om ikke risici er for store."

Han siger, at når teknologien i fremtiden bliver sikker nok, og vi har en god forståelse af effekten af en gen-modificering, vil det være vigtigt at gøre op, hvilke genmodifikationer man finder acceptable.

Men Thomas Ploug er også bekymret for, at det bliver en glidebane.

"Vi vil ikke have racehygiejne som en ideologisk sortering af mennesker ud fra forestillinger om, hvad der er et godt liv og et godt menneske. Det er i udgangspunktet angribeligt," siger han.

"Det er vigtigt at fastholde en grundlæggende respekt for menneskeligt liv i alle dets former - også et embryon."

Forbud hjælper ikke

Men både Doudna og Church konstaterer, at selv hvis man forbyder teknologien på kønscellerne, vil det formentlig ikke vil være praktisk muligt at forhindre at det sker.

"Et fuldstændigt forbud vil være upraktisk, fordi CRISPR/CAS9 er så udbredt og nemt at bruge," skriver Doudna.

George Church peger på sportsverdenen, med dens historik for doping, og skriver, at det vil være naivt at tro, at der ikke står klinikker - måske endda støttet af regeringer - parat til at gå i gang.

"Den her type ambitiøse individer og institutioner vil ikke miste modet, fordi andre med et andet syn har skrevet under på en aftale på deres vegne," skriver Church.

"Et forbud risikerer at bremse den bedste lægevidenskabelige forskning og kan i stedet drive praksissen under jorden til sorte markeder og ukontrolleret lægeturisme, hvor risiciene er langt større, og der vil være misbrug."

Jacob Giehm Mikkelsen, professor ved Institut for Biomedicin på Aarhus Universitet, mener at Church har en pointe.

"Helt ærligt, så tror jeg ikke, at det er så langt væk, som man kunne forestille sig," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

"Jeg aner ikke, om det allerede er i gang, men det skulle godt nok undre mig om ikke, der er nogle, som allerede ser et kommercielt potentiale i det her."

Hvad kan man gøre?

Så hvad skal man gøre? Det er det gode spørgsmål.

Jennifer Doudna giver et oplæg på fem punkter (se fakta boks) fra ydmyghed for vores manglende forståelse af biologien til afklaring af teknikkens sikkerhed over åben kommunikation til retningslinjer og regulering.

Jacob Giehm Mikkelsen synes, det lyder som en fornuftig start og siger, at der altid vil være en bagside af epokegørende nye udviklinger "men jo mere vi kan kommunikere, stå sammen globalt, finde fælles fodslag for, hvordan det præcis kan reguleres, og hvad der er rimeligt og ikke rimeligt, jo mindre rum bliver der at arbejde i på det sorte marked."

Thomas Ploug fra Aalborg Universitet siger, at det er vigtigt at tage debatten og diskutere de mange og komplekse spørgsmål.
"Det, jeg glæder mig over, er, at der inden for det videnskabelige samfund også er opmærksomhed på de etiske problemer," siger Thomas Ploug.

# data[].attributes.attachment_link.title
Topmøde om banebrydende genteknologi kan afgøre menneskets fremtid

# data[].attributes.attachment_link.description
Tanken om, at vi kan manipulere menneskets gener og tage vores genetiske skæbne i egen hånd, har hidtil ligget langt ude i en fjern fremtid. Men nu er det pludselig blevet nær virkelighed med en ny gen-redigeringsteknologi kaldet CRISPR/CAS9.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En ny gen-teknologi har fået stor fokus de seneste par år.

Navnet er CRISPR/Cas9, og teknologien tog overskrifterne i flere internationale medier i april, da kinesiske forskere brugte denne meget potente teknologi til som de første i verden at ændre på et menneskefosters gener.

Kort fortalt er CRISPR en DNA-saks, der meget præcist og billigt kan klippe i gener fra alle tænkelige organismer (Du kan læse mere om selve teknologien i artiklen Sådan fungerer CRISPR).

Forskere over hele verden har kastet sig frådende over CRISPR-teknologien, der giver dem mulighed for nemt og billigt at ændre på gener i alt fra bakterier og byg til mus og mennesker.

Jacob Giehm Mikkelsen forsker i CRISPR-teknologi ved institut for Biomedicin på Aarhus Universitet, og han fortæller, at det lige nu går så stærkt, at han selv har svært ved at følge med.

"Havde du spurgt mig for et år siden, ville jeg have sagt, at der ville gå lang tid, før nogen ville ændre på generne i et menneskefoster. Det er allerede sket nu, og det er blevet båret frem af en voldsom udvikling, som vi ikke ved, hvor ender. Jeg får dagligt en stak mails, der har med CRISPR at gøre, så der er ufattelig stor interesse for teknologien," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

CRISPR/Cas9 var blandt de mest betydningsfulde videnskabelige fremskridt i 2013, da teknologien stadig var i sin spæde start. Det blev teknologien kåret til af begge de meget prestigefyldte videnskabelige tidsskrifter Nature og Science.

En ny DNA-saks til 100 kroner

Den store revolution ved CRISPR/Cas9 er, at teknologien er meget præcis og ekstrem billig.

For ganske få år siden kostede det 100.000 kroner at få lavet et protein, der kunne klippe et specifikt sted i genomet. De høje omkostninger gjorde, at der gik meget forskning forud for bestillingen af et sådan protein, da fejl var dyre.

Med CRISPR-teknologien er prisen for en DNA-saks reduceret til kun 100 kroner, og derfor kan forskere langt billigere og på pludselige indskydelser klippe og klistre i alle mulige organismers genomer.

Forskerne kan slå gener i stykker, de kan udbedre fejl, de kan lave ændringer, og de kan manipulere. Kun fantasien sætter grænsen.

CRISPR er oplagt til stamcelleterapi

Ifølge Jacob Giehm Mikkelsen kan CRISPR-teknologien bruges flere oplagte steder nu og i fremtiden.

For det første vil teknologien være oplagt til at blive brugt stamcelle-terapeutisk.

Her kan man eksempelvis forestille sig, at læger udtager knoglemarv eller blodstamceller fra en patient med en specifik blod- eller immunsygdom.

I laboratoriet kan specialister udbedre de genetiske fejl i blodet, hvorefter de ændrede stamceller tilbageføres til patienten, der herefter bliver kureret.

"Fordelen er, at man har de forskellige komponenter uden for kroppen. Det vil sige, at man undervejs kan vurdere, om behandlingen virker efter hensigten. CRISPR-teknologien har helt klart potentialet til at have en terapeutisk fremtid," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

På Harvard University er forskere i gang med et forskningsprojekt, hvor de forsøger at bruge CRISPR/Cas9 til at kurere HIV ved at ændre på de proteiner i blodet, som HIV bruger til at kommer ind i cellerne.

Du kan læse mere om denne forskning i artiklen ' Ny genteknologi kan måske bekæmpe HIV '.

Uundgåeligt at genmanipulere sygdomme væk

Et andet og mere vidtrækkende potentiale for CRISPR-teknologien er udbedring af genetiske fejl i de tidlige fosterstadier og dermed behandling af sygdomme i ufødte børn.

Det kan dreje sig om udbedring af genetiske fejl, der resulterer i eksempelvis cystisk fibrose, muskelsvind eller dødelige blodsygdomme.

Tilbage i april prøvede de kinesiske forskere netop at fjerne en genetisk defekt i et foster, som ville have resulteret i en dødelig blodsygdom.

Vi er der, hvor vi bliver nødt til at finde ud af, hvad man må og ikke må gøre med CRISPR-teknologien. Når man begynder at forbedre på ufødte fostre, spiller man i nogen grad hazard med de kommende generationer.

Jacob Glehm Mikkelsen, Aarhus Universitet

De kinesiske forsøg udløste et sandt ramaskrig, men ifølge Jacob Giehm Mikkelsen kan vi lige så godt vende os til tanken om, at folk vil genmanipulere ufødte fostre.

"Det er en udvikling, som vi skal forsøge at kontrollere politisk, men det er svært at finde fælles fodslag på tværs af landegrænser og verdensdele. Det er nok uundgåeligt, at CRISPR kommer til at blive brugt til at korrigere for sygdomme allerede i fosterstadiet. Og det selvom æg-sortering allerede i dag giver mulighed for at fravælge æg eller mutationer, der indeholder eller vil resultere i en alvorlig sygdom," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

Kan genmanipulere ufødte børn

Det store spørgsmål er ifølge Jacob Giehm Mikkelsen, om det også vil blive normen at forbedre et foster med egenskaber, som hverken mor eller far har.

Det kan eksempelvis være, at nogle mennesker ønsker at berige deres ufødte barn med et gen, der beviseligt sænker risikoen for åreforkalkninger.

Det kan også dreje sig om gener for høj intelligens eller gener for øget koncentrationsevne.

"CRISPR-teknologien bliver solgt som en mulighed for at udbedre genetiske fejl, men det er klart, at teknologien også gør det muligt at forbedre. Det er allerede muligt i dag, og der skal nok være nogle forskere, som på et tidspunkt går ud af den vej. Nogen kommer også til at gå over stregen," forudser Jacob Giehm Mikkelsen.

Kan ændre på de kommende generationer

Problemet ved at forbedre på ufødte fostre er blandt andet, at man også ændrer på kønscellerne og dermed også på de kommende generationers arvemateriale.

Ifølge Jacob Giehm Mikkelsen har CRISPR-teknologien indhentet fiktionen, og derfor er der netop nu en diskussion omkring, hvorvidt man skal have internationale regler for brugen af teknologier som CRISPR/Cas9.

"Vi er der, hvor vi bliver nødt til at finde ud af, hvad man må og ikke må gøre med CRISPR-teknologien. Når man begynder at forbedre på ufødte fostre, spiller man i nogen grad hazard med de kommende generationer. Det er en meget relevant diskussion, man bliver nødt til at have internationalt på det højeste plan," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

CRISPR-mus giver bedre forskning

CRISPR/Cas9 kan også bruges til at ændre på andet end mennesker og menneskefostre.

Eksempelvis bruger flere laboratorier teknologien til at lave genmanipulerede mus til medicinske forsøg.

Det kan være, at forskere skal bruge forsøgsmus med specifikke genetiske fejl til at studere en given sygdom.

Med CRISPR-teknologien kan laboratorierne nemt og billigt lave de genetiske ændringer i musene.

"Det er en kæmpe gevinst for forskningen, at man nu meget nemmere end tidligere kan designe forsøgsorganismer med præcis de genetiske fejl, som man vil kigge på. Det kan blandt andet være, at forskere vil se på, hvordan forskellige genetiske variationer har en effekt på, hvor godt medicin virker. Det kan man gøre nu på en nem og billig måde," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

Kan skabe bedre afgrøder

CRISPR bliver allerede nu brugt i stor stil til at manipulere og skabe organismer til industriel brug.

Det drejer sig blandt andet om manipulering af afgrøder, så de producerer mere eller er bedre i stand til at modstå tørke.

I artiklen ' Dansk forsker: Økologer burde elske ny GMO-teknik ' fortæller en dansk forskergruppe, hvordan CRISPR-teknologien kan udnyttes til at skabe egenskaber i afgrøder, så de er langt mere robuste og ikke kræver sprøjtegifte for at kunne modstå skadedyr.

Det vil være en kæmpe gevinst for de økologiske landbrug, som dog indtil videre siger nej.

CRISPR-teknologien bliver også brugt til at manipulere med generne i bakterier og gærsvampe, så de bliver mere effektive til, hvad de nu end laver.

Det kan eksempelvis dreje sig om insulinproduktion.

"Hvis man ved, hvilken genetisk ændring, man vil have, kan man få det med CRISPR. Har man lyst til at lave vilkårlige ændringer og se, hvad der kommer ud af det, kan man også gøre det. CRISPR er et meget alsidigt værktøj," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

# data[].attributes.attachment_link.description
En ny gen-teknologi har fået stor fokus de seneste par år. Navnet er CRISPR/Cas9, og teknologien tog overskrifterne i flere internationale medier i april, da kinesiske forskere brugte denne meget potente teknologi til som de første i verden at ændre på et menneskefosters gener.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For nylig fik genteknologien CRISPR to mavepustere, da to uafhængige studier i det videnskabelige tidsskrift Nature Medicine indikerede, at det kan være forbundet med øget kræftrisiko at bruge CRISPR til at klippe rundt i menneskers gener med.

Studierne er baseret på celler, ikke mennesker, men nyheden ramte firmaer bag håbefulde CRISPR-terapier mod forskellige sygdomme som et chok.

Blandt andet kunne den internationale erhvervsmediekoncern CNBC rapportere om firmaer, som eksempelvis CRISPR Therapeutics, hvis aktier faldt ned fra himlen og landede på Jorden med et brag, da nyheden ramte aktiemarkedet.

Det nyopdagede problem med CRISPR-teknologien, der er en slags molekylær saks, er, at teknologien åbenbart klipper bedst i celler, der er disponerede for at udvikle sig til kræftceller, forklarer en af forskerne bag det ene af de to studier.

"Når vi udvælger celler, som er lette at klippe i med CRISPR, udvælger vi måske også celler, som er disponerede for at udvikle sig til cancerceller," fortæller Emma Haapaniemi fra Karolinska Institutet, i en mail til Videnskab.dk.

De to studier udgivet i Nature Medicine 11. juni kan du finde her og her.

Ikke et dødsstød til CRISPR

Lad os med det samme slå fast, at de to studier ikke er et dødsstød til CRISPR-teknologien, men derimod en forhindring, som forskere skal finde en løsning på.

Ifølge adjunkt Rasmus O. Bak fra Aarhus Institute of Advanced Studies og Institut for Biomedicin ved Aarhus Universitet er det alligevel noget, som vi skal tage seriøst.

"Det er jo vores største frygt, at sådan noget kan ske, og fra tidligere forsøg med genteknologier ved vi, at det også godt kan gå galt," siger han.

Rasmus O. Bak, der ikke har noget med nogle af de to studier at gøre, mener dog også, at man skal passe på med ikke at lave en storm i et glas vand over de to nye forskningsresultater, men det kigger vi på senere i artiklen.

CRISPR aktiverer cellernes førstehjælpskasse

Lad os starte med se på, hvad forskerne bag de to nye studier egentlig har fundet ud af.

Studiet fra Karolinska Institutet viser, at CRISPR aktiverer et protein (p53), der fungerer som kroppens cellers førstehjælpskasse og forsøger at reparere skader på DNA'et.

Hvorfor er det så et problem?

Det er et problem, fordi p53 og CRISPR vil to modsatrettede ting:

CRISPR forsøger at klippe i DNA'et

p53 prøver at reparere skaderne

Derfor fungerer CRISPR bedst i de celler, hvor p53 ikke dur ordentligt, viser det nye studie.

Celler, hvor p53 ikke virker, er disponerede for kræft

Problemet er så, at de celler, hvor p53 ikke fungerer optimalt, desværre også er celler, som er disponerede for at udvikle sig til kræftceller.

Netop, fordi p53 normalt reparerer på DNA'et og sikrer, at cellen ikke udvikler sig i en uhensigtsmæssig retning.

Blandt andet skyldes næsten halvdelen af alle kræfttilfælde i æggestokkene, 43 procent af mave-tarmkræfttilfælde, 38 procent af lungekræfttilfælde og en tredjedel til en fjerdedel af mange andre kræfttilfælde dysfunktionelle p53-proteiner.

"Hvis disse celler transplanteres ind i patienter som en genterapi for en arvelig sygdom, kan cellerne være udgangspunktet for kræft, og det rejser spørgsmål vedrørende sikkerhed ved CRISPR-baserede genterapier."

Du kan læse mere om det andet studie, der konkluderer det samme som det svenske studie, i boksen under artiklen.

Forskere leder efter løsninger på problemet

Godt så, CRISPR kan utilsigtet men alligevel potentielt set lede til kræft, men ingen af forskerne mener alligevel, at det er en 'showstopper' for genteknologien.

For det første er de to studier kun indledende studier, der er lavet på celler, og forskerne ved ikke, om fundene også gælder i mennesker.

For det andet er forskerne allerede nu i gang med at finde ud af, hvordan de kan komme omkring problemerne.

Det betyder, at de blandt andet prøver at finde ud af, hvordan de effektivt kan rette i DNA'et i celler, hvor p53 fungerer.

Ifølge Emma Haapaniemi kan man blandt andet forestille sig, at man kan bruge p53-dæmpende medicin, så proteinet bliver sat ud af funktion, mens læger bruger CRISPR til at rette på generne.

"Før vi bruger teknologien på mennesker, skal vi lave noget mere forskning for at forstå og eliminere de potentielle bivirkninger, så både patienter og læger kan opveje fordele mod risici," siger hun.

CRIPSR virker måske kun dårligt på nogle celletyper

Rasmus O. Bak er enig i, at de to studier ikke er en showstopper for CRISPR.

Han peger blandt andet på:

At studierne ikke viser, at CRISPR rent faktisk leder til kræft, men blot at CRIPSR kan aktivere p53.

At studierne peger på, at det kun er i nogle celletyper, at problemer eksisterer. Han arbejder selv med stamceller i knoglemarven, og her er problemerne med ikke at kunne klippe i generne med CRISPR ikke så udtalte, som det er i andre celletyper.

CRISPR er stadig er i udviklingsfasen, så der kan justeres en masse ting i teknologien, før den er helt klar til brug i mennesker. Aktivering af p53 er kun én ud af mange forhindringer, som han er sikker på, forskere godt kan overkomme.

"Selvfølgelig giver sådan nogle studier nogle gode overskrifter, men jeg synes ikke, at der er så meget i det. Selvfølgelig skal vi se på problemet, inden vi går ind og piller ved noget af det allerhelligste i mennesket, hvilket er menneskets genom," siger Rasmus O. Bak.

Specielt to ting øger risiko for kræft i CRISPR-celler

En anden af forskerne bag det svenske studie fra Karolinska Institutet, professor Jussi Taipale, fortæller, at han også fortsat har store håb for CRISPRs fremtid.

Han forklarer, at risici vil være i forhold til antallet af celler, som man retter i. Derfor vil forskellige former for CRISPR-baseret genterapi komme med forskellige grader af risici.

De fleste potentielle CRISPR-baserede genterapier vil kun indebære lille risiko i forhold til den problemstilling med p53, som forskerne peger på.

Ifølge forskeren leder specifikt to ting til en øget risiko for kræft:

At rette på et stort antal celler ad gangen.

Benytte sig af en CRISPR-metode, som kun virker på et lille antal celler.

"Det er meget vigtigt at forstå, at CRISPR og genteknologi generelt er meget effektive forskningsværktøjer, som også har et enormt potentiale i forhold til medicin. Men på samme tid, som vi bevæger os fremad i den retning, skal det selvfølgelig gøres med de fornødne sikkerforanstaltninger," siger Jussi Taipale.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mavepuster til fremtidens genteknologi-håb: CRISPR kan muligvis give kræft

# data[].attributes.attachment_link.description
For nylig fik genteknologien CRISPR to mavepustere, da to uafhængige studier i det videnskabelige tidsskrift Nature Medicine indikerede, at det kan være forbundet med øget kræftrisiko at bruge CRISPR til at klippe rundt i menneskers gener med. Studierne er baseret på celler, ikke mennesker, men nyheden ramte firmaer bag håbefulde CRISPR-terapier mod forskellige sygdomme som et chok.

# data[].attributes.body
Advarer mod genteknologi og farlige supermennesker

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stephen Hawking, den verdensberømte fysiker og professor, døde i marts, men det pibler stadig frem med manuskripter, artikler og notater fra hans hånd.

Denne gang er der tale om et essay, bragt i the Sunday Times, hvor Stephen Hawking giver sine forudsigelser om genteknologi og risikoen for supermennesker, skriver the Guardian.

I essayet advarer den afdøde fysiker mod et scenarie, der leder tankerne hen på plottet til en vilkårlig superheltefilm: Genteknologien vil skabe en slags supermennesker, der vil ødelægge og skade resten menneskeheden.

"Der vil blive udviklet love imod genteknologi. Men nogle mennesker vil ikke kunne stå imod fristelsen til at udvikle på sin hukommelse, resistens mod sygdomme og livslængde," forudser Stephen Hawking ifølge the Guardian.

"Når sådanne supermennesker bliver en realitet, vil der være betydelige politiske problemer med ikke-forbedrede mennesker, der ikke kan konkurrere på samme niveau," skriver han yderligere.

Stephen Hawking peger i essayet på, at fremadstormende genteknologier som Crispr vil kunne muliggøre dette scenarie, hvor en rig elite vil udvikle sine gener og skabe større ulighed.

"De (ikke-forbedrede mennesker, red.) vil formentlig uddø eller miste sin vigtighed. I stedet vil vi se en race af selvdesignede mennesker, der forbedrer sig selv i en stadig stigende grad," lyder dommen.

Essayet er et uddrag fra den kommende bog af Stephen Hawking 'Brief Answers to the Big Questions', der udkommer 16. oktober 2018.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hawking i nyt essay: Advarer mod genteknologi og farlige supermennesker

# data[].attributes.attachment_link.description
Stephen Hawking, den verdensberømte fysiker og professor, døde i marts, men det pibler stadig frem med manuskripter, artikler og notater fra hans hånd. Denne gang er der tale om et essay, bragt i the Sunday Times, hvor Stephen Hawking giver sine forudsigelser om genteknologi og risikoen for supermennesker, skriver the Guardian.

# data[].attributes.body
Kunne du tænke dig at have Spirillen som kæledyr? Eller hvad med Garfield? En ny klinik gør brug af genteknologi, så du kan bestemme, præcis hvordan dit kæledyr skal se ud.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På den nye 'Build-A-Pet' klinik i Aarhus, kan man nu bestemme hvilken slags pels, hale eller kropstype, Fido skal have. De arbejder ud fra to forskellige dyr, hund og kat, som man kan designe helt ned i detaljen på størrelsen af ører og øjenfarve, fortæller biolog og zoolog Tobias Wang, der har været med til at starte klinikken op.

"Farver, kropsbygning og adfærd, det hele kan bestemmes igennem genetikken i dag, og hvorfor ikke lade folk få lige det kæledyr, der passer bedst til dem?" siger Tobias Wang, der nu skal til at sælge genmodificerede dyr til interesserede og kommende dyreejere.

Det hele startede med sorte mus og selvlysende katte

I Sydkorea skabte man i 2007 selvlysende katte gennem genetisk modificering. Dengang gjorde man det i forbindelse med et forskningsprojekt, hvor formålet i virkeligheden var at forske i AIDS hos katte, men den selvlysende sideeffekt satte gang i tanker hos de danske forskere.

"Når man kan lave katte selvlysende, så kan man selvfølgelig også lave dem gule, grønne eller lilla," siger Tobias Wang, der forsker i dyrefysiologi ved Institut for Bioscience på Aarhus Universet.

I starten af 2008 arbejdede de danske forskere på at isolere genet, der styrer produktionen af melanin hos laboratoriemus. De ville forsøge at gøre hvide mus sorte. Det lykkedes, og der gik ikke længe, før de forsøgte sig med gener fra andre dyr og andre farver.

Dovne hunde og katte uden kløer

Senere i projektet blev forskerne dog interesserede i at ændre dyrenes adfærd. De ville skabe husdyr, hvis adfærd passer til den moderne levevis i storbyen. Det gik ud på at skabe hunde, der ikke krævede meget hundeluftning og katte uden kløer.

"Vi fandt efterhånden ud af, at vi kan så meget mere med det her. Hvorfor stoppe ved udseendet, når vi også kan ændre adfærden?" siger Tobias Wang.

Han afsluttede projektet sidste år på Aarhus Universitet, og han har nu indgået en aftale om at starte dyreklinikken op i samarbejde med Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet, som en måde at tjene penge hjem til universitetet på.

Genteknologi skaber sundere dyr end dyreavl

"Vi gør ikke noget, der kan gå ud over livskvaliteten hos dyrene. Vi holder os til at ændre æstetiske udtryk, men der skal ikke pilles ved noget, der kan give helbredsproblemer. Der har vi en klar etisk regel," siger Tobias Wang.

Han mener, at det er sikrere end gamle avlsmetoder, hvor man ikke kan være ligeså præcis, når man skal bestemme udfaldet.

Tobias Wang, der står bag den nye klinik, mener, at genetisk modificering er mere forsvarligt end den dyreavl, der har foregået inden for eksempelvis racehunde.

"Der er masser af hunderacer, der bliver født med snuder, de ikke kan trække vejret igennem, eller ben der er for korte, fordi de skal se ud på en bestemt måde, med genetisk modificering kan vi helt præcist bestemme udfaldet. Det kan man ikke være så sikker på, når man avler som i gamle dage," siger han.

Tobias Wang understreger, at de på klinikken siger nej til for vilde krav fra dyreejerne.

I fremtiden kan du få forhistoriske husdyr

For nylig genskabte forskere fra Australien fosteret fra en uddød frø, der er speciel, fordi den føder sine unger gennem munden. Det skabte stor debat, om man kan tillade sig at genskabe uddøde dyr, der muligvis ikke er tilpasset nutiden. Forskerne fra Australien argumenterede dog med, at frøens evne til at mindske mængden af mavesyre kunne komme til gavn for medicin til mennesker.

Det næste skridt for klinikken i Aarhus er, at de også gerne vil skabe kloner af uddøde arter, med henblik på at sælge dem til zoologiske haver, men også til kæledyrsejere med hang til det eksotiske.

"I dag betyder det ikke så meget, om dyret er tilpasset nutidens levevis, når de ikke skal leve i naturen alligevel. Vi ser det nærmere som en berigelse, at vi kan blive klogere på fortiden, og lade almindelige mennesker opleve, hvor fantastisk evolutionen har været," siger Tobias Wang Fra klinikken 'Build-A-Pet' i Aarhus.

Projektet har dog lange udsigter, da det er vanskeligt at skabe forudsætninger for forhistorisk liv, især når det gælder pattedyr.

"At genskabe en frø er en ting, men hvis vi skal genskabe pattedyr, så skal de bruge en rugemor, og det bliver noget af en udfordring," siger Tobias Wang.

Dyrene bliver dyre

Genteknologi er stadig meget omkostningsfuldt, og derfor bliver det heller ikke den menige dyreejer, der får mulighed for at designe sit eget kæledyr. I hvert fald ikke foreløbig.

"Det er et fuldstændigt nyt marked, og derfor koster det at udvikle. Men efterhånden, som vi får udviklet ny teknik på markedet, så tror jeg, det vil blive tilgængeligt for alle. Der skal trods alt kun meget lidt DNA til, før man kan klone det til et helt nyt individ," siger Tobias Wang.

Indtil videre er det altså kun jetsettet, der får muligheden for at se sine egne kreationer komme til live. 'Build-A-Pet' anslår, at der kommer til at gå i hvert fald fem år, inden prisen vil appellere til den gennemsnitlige dansker.

# data[].attributes.attachment_link.description
På den nye 'Build-A-Pet' klinik i Aarhus, kan man nu bestemme hvilken slags pels, hale eller kropstype, Fido skal have. De arbejder ud fra to forskellige dyr, hund og kat, som man kan designe helt ned i detaljen på størrelsen af ører og øjenfarve, fortæller biolog og zoolog Tobias Wang, der har været med til at starte klinikken op.

# data[].attributes.body
Del jer i undergrupper og så skal i i grupperne skiftes til at vælge en eller flere artikler, som i vil arbejde med.

Lav en  kort pitch med minimum 10 fakta omkring jeres emne.
Jeres video skal indholde:
- En forklaring om jeres emne.
- Minimum 10 fakta om jeres emne.
- Fordele og ulemper ved jeres emne.

I må selv bestemme hvordan denne pitch skal fremlægges. Jeres fremlæggelse skal vare 3-5 minutter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
30 atleter er nu udelukket fra de olympiske vinterlege på grund af mistanke om doping. Sandsynligvis har de brugt nogle af 'klassiske' former for doping, som kan spores relativt nemt. Men forude venter en ny trussel: gendoping.

Gendoping kan udvikle sig til det absolutte mareridt for alle, som kæmper for en ren idrætsverden. Samtidig med at gendoping er meget risikofyldt, ligger der store fristelser i mulighederne for stærkt præstationsfremmende effekter.

I den videnskabelige artikel 'Gene Doping and Sport', som forskerne Theodore Friedmann, Olivier Rabin og Mark S. Frankel har publiceret i tidsskriftet 'Science', beskrives to episoder, som antyder, at gendoping er på vej, eller allerede kan være brugt.

"I Tyskland opdagede man, at en atletiktræner prøvede at skaffe sig Repoxygen, en genetisk overføringsvektor som forstærker udtrykket ved genet erythropoietin (EPO)," rapporterer forskerne i artiklen.

Hensigten var efter alt at dømme at ændre det genetiske udtryk for at øge kroppens produktion af røde blodlegemer, således at der kan transporteres mere ilt rundt i kroppen.

Desuden beskriver forskerne en hændelse forud for OL i Beijing i 2008. En kinesisk læge tilbød at sælge en form for stamcellebehandling til en tysk journalist, som udgav sig for at være svømmetræner, skriver amerikanske CBC News, som også omtaler artiklen af Friedmann og kolleger.

"Det er ikke klart, hvorvidt man i disse sager eller andre lignende forsøg kan være nået så langt, at man faktisk har overført genmateriale til mennesker. Der er kun få tekniske barrierer, som står i vejen for det," påpeger forskerne i artiklen i 'Science'.

Doper sig trods store farer

Faren for alvorlige sygdomme som leukæmi eller dødsfald er ikke nødvendigvis nok til at stoppe udøvere, som vil gøre stort set hvad som helst for at komme øverst på sejrsskamlen.

"Gendoping er den potentielt største trussel mod en ren idrætsverden i fremtiden, og det er både svært og kostbart at udvikle metoder, som kan afdække denne type misbrug. Vi kan ikke udelukke, at nogen benytter gendoping ved OL i Vancouver," siger professor og rektor Sigmund Loland fra Norges Idrætshøjskole.

Foreløbig udgør misbrug af EPO-varianter, som kun kan opdages kort tid efter, at de er tilført kroppen, et hovedproblem. EPO er et hormon som sætter gang i produktionen af røde blodlegemer, som igen giver en højere iltoptagelse, og dermed øget udholdenhed i idrætsgrene som langrend.

"Desuden er der væksthormoner i forskellige varianter, som også kan være svære af afsløre. Samtidig ser det ud som om den klassiske bloddoping har fået en renæssance," siger Loland.

Han er også medlem af World Anti-Doping Agencys (WADA's) etiske komite.

Et spørgsmål om tid

"Det ville være meget naivt at tro, at nogen ikke allerede har forsøgt sig med gendoping. Og hvis ikke, kan vi være helt sikre på, at det vil blive taget i brug. Det er altid nogen som er villig til at tage store risici," siger Loland.

"Sandsynligvis er det kun et spørgsmål om tid, før dopingjægerne skal til at kigge på kunstig overførsel af genetisk materiale, brugt med den hensigt at forbedre præstationerne hos idrætsudøvere," siger Loland til forskning.no.

Behandle sygdomme

I medicinsk forstand indebærer genterapi, at man behandler arvestoffet i kroppen ved at styre proteinproduktionen, for igen at kunne bekæmpe en sygdom.

Et eksempel kan være, at man vil reparere gener, som ikke virker, eller at man sprøjter gener ind, som ikke findes i kroppen, men som har en vigtig funktion.

"Ved gendoping manipuleres kroppens dna. Der findes for eksempel en teknik brugt på mus, hvor man ved hjælp af virus overfører et ønsket gen. På samme måde kan det også overføres til mennesker."

"Lad os sige, at jeg producerer en vis mængde af et muskelopbyggende stof. Eftersom produktionen er genetisk styret, kan man stimulere muskelvæksten via genterapeutiske metoder," forklarer Loland.

Det kan gøres ved at tilføre kroppen en insulinagtig hormonstyret vækstfaktor, eller et muteret gen.

Med livet som indsats

Man kan ikke alene øge muskelstyrken. Hvis en udøver har en lav produktion af røde blodlegemer, noget som vil svække transporten af ilt i blodet, kan man tilføre genmateriale som vil styrke denne produktion.

I en udholdenhedsidræt kan dette være tungen på vægtskålen. Men prisen kan altså være høj - den ulovlige genmanipulation sker med livet som indsats.

"Gendoping kan være stærkt præstationsfremmende, men der er højst uforudsigelige udfald knyttet til brugen, og der kan indtræffe alvorlig sygdom eller død."

"Men hvis der udvikles effektive teknologier som er rimelig sikre, så risikerer vi at gendoping bliver udbredt," siger Loland.

Afsløres af molekylære signaturer?

WADA har haft genterapi på deres forbudsliste siden 2004. Eftersom agenturet i stigende grad er bekymret for den risiko som gendoping udgør, har WADA også støttet flere forskningsprojekter.

Foreløbige resultater styrker troen på, at molekylære signaturer kan bruges som et værktøj til at afsløre gendoping, skriver forskerne i artiklen i 'Science'.

Eftersom gendoping ikke behøver at blive tilført jævnligt - det er nok med én enkelt tilførsel - bliver det vanskelligere at afsløre dem, der snyder. Spørgsmålet er, om WADA's dopingjægere, og de enkelte landes kontrollører, står uden muligheder for at afsløre gensnyd.

"En af de førende i verden indenfor genterapi, Theodore Friedman, (førsteforfatteren på 'Science'-artiklen), mener også at gen-snyd kan afsløres."

"Måden at gøre det på, vil være at benytte avanceret kortlægning for at se efter variationer som ikke kunne opstå naturligt i kroppen, men dette er formodentlig temmelig kostbare teknikker," siger Loland.

Målrettede testregimer

Selv om der skal sættes ind med nye økonomiske resurser, tror rektoren for Norges idrætshøjskole også at gendoping vil blive afsløret.

"Vi har behov for nye og mere målrettede testregimer, det gælder for alt anti-dopingarbejde. Så tror jeg at fremtiden, også indenfor gendoping-området bliver at følge udøverne over tid, for at se fysiologiske og potentielt genetiske variationer, sådan som ideen er med de såkaldte 'blodpas', hvor udøvernes blodværdier måles over tid."

"Jeg forestiller mig screeninger, som ganske enkelt ser på, om de fysiske love for vækst og udvikling brydes på en sådan måde, at det kun kan forklares med genterapi," afslutter Loland.

© forskning.no. Oversat af Johnny Oreskov

# data[].attributes.attachment_link.description
30 atleter er nu udelukket fra de olympiske vinterlege på grund af mistanke om doping. Sandsynligvis har de brugt nogle af 'klassiske' former for doping, som kan spores relativt nemt. Men forude venter en ny trussel: gendoping. Gendoping kan udvikle sig til det absolutte mareridt for alle, som kæmper for en ren idrætsverden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Siden Thomas Edison udviklede den første elektriske glødepære i 1879, har måden vi producerer lys på ikke ændret sig meget.

LED-pæren har reduceret strømforbruget markant, men bruger stadig strøm, og det bidrager til den globale opvarmning, da det meste af vores elektricitet kommer fra fossile brændstoffer.

Vi har brug for en ny metode til at producere lys på, som ikke skal bruge elektricitet, men i stedet kan udnytte naturens energi.

I USA har de allerede været i gang i et par år. På DTU er vi lige nu i gang med den første danske forskning, der viser, at selvlysende organismer måske i fremtiden vil kunne oplyse vores byer med fantastisk turkisblåt lys.

Der er dog nogle klare udfordringer, som vi skal løse, før fremtidens belysning er klar til markedet.

Det kræver muligvis, at vi flytter gener fra den selvlysende alge over i andre grønne organismer, måske højere planter, som vil kunne lyse mere effektivt.

Mikroalger lyser i mørket

Alger findes overalt på jorden og i havene, og de har en enorm betydning for livet, som vi kender det.

Mange forbinder alger med tang (også kaldet makroalger), men faktisk er langt de fleste alger mikroalger, der er så små, at det kræver et mikroskop for at se dem.

Nogle af disse mikroalger, såkaldte dinoflagellater, udsender kraftigt blåt lys om natten i et fænomen, som kaldes bioluminescens.

'Bio' henfører til, at organismen som udsender lys, er levende. 'Luminescens' betyder, at lyset produceres som resultat af en kemisk reaktion.

Fænomenet hvor milliarder af mikroskopiske alger lyser havet op, har man kendt til i mere end 2.500 år.

Man kan faktisk også selv være heldig at opleve dette fænomen under varmere himmelstrøg på bestemte årstider. Algerne lever omkring ækvator over hele kloden helt fra Brasilien til Australien.

To molekyler mødes, og lys opstår

Men på trods af, at vi har kendt til fænomenet så længe, ved vi stadigvæk overraskende lidt om algerne, der er involveret, og hvordan de producerer lyset.

Når algerne om natten bliver sat i bevægelse, udsender de blåt lys. Det forekommer eksempelvis, når et rovdyr svømmer tæt på algen og skaber en strømhvirvel, der rammer algen. Eller når en bølge rammer algen tæt ved kysten.

To molekyler er vigtige for produktion af lys: Luciferase, som er et enzym, og luciferin, som er et molekyle, der stammer fra fotosyntesen.

Når algen registrerer rystelser, vil der blive sat en lang række kemiske reaktioner i gang inde i cellen, hvilket får pH-værdien til at falde. Når pH-værdien falder til 6, bliver enzymet luciferase aktiveret.

Luciferase vil derefter binde til luciferin og overføre energi til luciferin igennem oxidation, som er den proces, hvor elektroner fjernes fra luciferin. Denne energi bliver så frigivet fra luciferin i form af et fantastisk blåt lys.

Man ved faktisk ikke præcist hvordan det oxiderede luciferin udsender lys; det er indtil videre kun teoretisk påvist og ikke eksperimentelt bestemt.

Det kræver altså energi for algen at producere det fantastiske lys.

Biologisk solcelle og levende lampe i en og samme organisme

De selvlysende alger bruger energi til at udsende lys og kan derfor sammenlignes med en lampe, som skal sættes i stikkontakten, så den kan lyse.

Men hvor en lyspære skal bruge strøm fra stikkontakten, får algerne energi fra en helt anden energikilde, nemlig solen.

Det fantastiske ved algerne er, at de bruger energien fra solens stråler til at producere energi igennem fotosyntesen.

Denne energi bliver så forbrugt af algerne til en lang række processer i cellerne.

Algerne kan ses som en lille lampe, der bliver drevet af en solcelle. Algerne bliver 'opladt' af solens lys i løbet af dagen, og om natten kan de så oplyse verden med det smukke blå lys.

Der findes andre selvlysende dyr, svampe og bakterier, men de kræver allesammen føde for at kunne producere energi til at lyse. Algerne kan derimod nøjes med sollys og CO ₂, som begge er 'uudtømmelige' energikilder.

Derfor er det smart, at bruge alger og planter til at producere biologisk lys, da produktionen er meget miljøvenlig og fuldstændig CO ₂-neutral.

Bæredygtige byer med levende lys

Vi bruger en stor del af den samlede elektricitet til at oplyse huse, veje, parker og så videre, men størstedelen af elektriciteten kommer stadigvæk fra afbrænding af fossile brændstoffer, som øger kuldioxidniveauet i luften og derfor resulterer i global opvarmning.

Vi har i stedet brug for bæredygtigt lys.

Mikroalgerne vokser i saltvand, men så længe de vokser i en lukket beholder, kan de fungere som en biologisk lampe, som eksempelvis kan bruges til at oplyse butiksvinduer og husfacader og som pærer i lygtepæle langs veje og i parker.

Selvlysende alger er første led i udviklingen af biologisk lys, men der er nogle helt tydelige udfordringer ved at bruge mikroalger som lamper.

Algerne skal sættes i bevægelse for at lyse, hvilket er problematisk, hvis man forestiller sig at implementere dem i en lampe - og algerne lyser kun, så længe de har energi.

Mere forskning skal oplyse os

For at producere en biologisk lampe, som kan producere lys hele natten, også uden bevægelse, kræver det, at vi tænker i helt nye baner.

Lige nu forsøger vi at opklare, hvilke gener algerne bruger til at udsende lys, og derefter flytte disse gener over i andre fotosyntetiserende organismer for at kunne få en plante, der kan lyse hele natten lang.

Det er endnu ikke lykkedes og kræver flere års forskning.

Men forestil dig, at du kommer til en by i fremtiden, hvor al gadebelysning er erstattet af fantastisk blåt lys fra planter.
Oplysning om økonomiske interesser: Virksomheden Allumen IVS, bl.a. startet af en af denne artikels forfattere, Kristian Ejlsted, sælger på nuværende tidspunkt alger til undervisningsbrug og til private, der gerne vil have deres egne selvlysende alger derhjemme.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fremtidens gadelamper kan være oplyst af alger

# data[].attributes.attachment_link.description
Siden Thomas Edison udviklede den første elektriske glødepære i 1879, har måden vi producerer lys på ikke ændret sig meget. LED-pæren har reduceret strømforbruget markant, men bruger stadig strøm, og det bidrager til den globale opvarmning, da det meste af vores elektricitet kommer fra fossile brændstoffer.

# data[].attributes.body
Et fransk forskningshold har lykkedes med, at komme luminescens ind i bakterier, således at de kan lyse konstant.