# data[].attributes.body
לדעתי, ביצועי ההבנה היו העבודה בקבוצות, התלמידים שעבדו בקבוצה תרמו את נק' המבט שלהם למפת המושגים, בנוסף ההחלטה המשותפת שהם קיבלו היתה חשובה לביצוע ההבנה, התלמידים קלטו את הידע מכל הקבוצה וסיננו את המידע הרלוונטי ואת המידע הפחות רלוונטי. את המידע המסונן הם היו צריכים לסדר לפי צבעים ולמיין.

# data[].attributes.body
לבטה ידע במילים שלך - הילדים כתבו מה לדעתם חלקים משמעותים בחיים של הדמות. סינתזה לקחת את מה שהתלמיד כתב ולחלק לחשוב יותר ופחות. לבקר את הידע- נימוק התלמידים מול חברהם מה לדעתם היו הגורמים המרכזים בחיי הדמות

# data[].attributes.body
מיון והכללה של מושגים
עבודה בצוות, מה שתרם לפיתוח החשיבה
הצגה במילים של הנלמד , התלמידים ביצעו " עבודת חקר"

# data[].attributes.headline
הוראה לשם הבנה

# data[].attributes.subject
הוראה לשם הבנה

# data[].attributes.body
לאחר מתן כל בסיס האינפומציה דהיינו, הספר, התבקשו התלמידים 1. לבצע ניתוח אינדיבידואלי שבודק לעצמם את ההבנה והמסקנות שלהם.
2. נוצר סוג של סיעור מוחות שכלל שיתוף ודיון במסקנות של כל אחד מהמשתתפים ודרוג חשיבות והקשרים ז"א אנליזה של כלל המידע וסיווגו.
3. הפקת תוצר משותף שנובע מתוך סינתזה והסכמה למשהו מוגדר שיש בו הבנות ותובנות שניתן להציג ולנמק ואף להגן עליהן.

# data[].attributes.body
עבודה בקבוצות קטנות הפכה את הלמידה והדיון לפורה ומעשיר.
כמו כן נעשה שימוש במיון והכללה של המושגים הנלמדים

# data[].attributes.body
ביסוס עצמי של ההבנה, בין אם זה בתוך קבוצה או ברמה האישית, על התלמיד להביא מעצמו את מה שהובן

# data[].attributes.body
לדעתי ביצוע ההבנה שהיה בסרטון היה מחולק ומדורג שכמה מתקדמים בשיעור והחומר זה היה עוד סיבוב ועוד סיבוב של הבנה ובסוף שישבו בקבוצות והיו צריכים להחליט יחד . הדיון הזה מגביר ומגדיל את ההבנה של כל התלמידים יחד ויחשפו לכל דעה של התלמיד השני .

# data[].attributes.headline
שרון פורמנסקי

# data[].attributes.subject
שרון פורמנסקי

# data[].attributes.body
המורה גרמה לתלמידים לשבת ולחשוב על הדמות בספר. בהתחלה כל אחד לעצמו ואחר כך כקבוצה. הם היו צריכים לדון על הנושא, למיין, להביע דעה, להעמיק, להסכים, להתווכח וגם להגיע לעמק השווה. לאחר מכן בשלב הפרזנטציה היו צריכים להסביר את המפה ליתר הכיתה ולענות על שאלות. השיעור בהחלט נכלל בקטגוריה של הוראה לשם הבנה. היה כאן תהליך חשיבה, דיון , ביקורת, כאשר כל תלמיד גם חקר, שאל שאלות ותרם את זווית הראיה שלו

# data[].attributes.headline
שחר הבי-התלמידים עשו עשיה פעילה לבד. כל תלמיד החליט וביסס את עמדתו. זה מה שייצר הבנה אצל התלמידים, ודיון פורה בכיתה.

# data[].attributes.subject
שחר הבי-התלמידים עשו עשיה פעילה לבד. כל תלמיד החליט וביסס את עמדתו. זה מה שייצר הבנה אצל התלמידים, ודיון פורה בכיתה.

# data[].attributes.body
הייתה עבודה שיתופית בצוות שעודדה את הילדים לחקור את הנושא. כל אחד היה צריך בעצמו להחליט ולבסס ולאחר מכן לחקור את זה עם הקבוצה שלו.
יתר על כן היה השתתפות פעילה של התלמידים וחקירה - המורה לא הקנתה להם את הידע אלא הם הגיעו אליו בעצמם.

# data[].attributes.body
היה דיון פורה בין התלמידים, עבודה בצוות דרך עבודת מחקר- הערכה חלופית, מיון והכללה של מושגים שונים. התלמידים היו צריכים לבטא את המידע דרך השפה שלהם.

# data[].attributes.headline
עדי עדרי- הייתה עבודה משותפת ופעילה של כל התלמידים. בנוסף, היה דיון משותף וחקר עם כל הקבוצה, סינון של ידע חשוב וידע פחות חשוב. בנוסף התלמידים מינו את החומר וסיווגו אותו לנושאים.

# data[].attributes.subject
עדי עדרי- הייתה עבודה משותפת ופעילה של כל התלמידים. בנוסף, היה דיון משותף וחקר עם כל הקבוצה, סינון של ידע חשוב וידע פחות חשוב. בנוסף התלמידים מינו את החומר וסיווגו אותו לנושאים.

# data[].attributes.headline
עדי ברנשטיין

# data[].attributes.subject
עדי ברנשטיין

# data[].attributes.body
1. התלמידים בטאו והסבירו ידע במילים שלהם כאשר הסבירו את ההקשרים ולבסוף מיצו אותו לכדי מפת מושגים מוסכמת.
2. התלמידים השתמשו בייצוג ידע בדרכים מגוונות כגון- מפת מושגים, שימוש בשקופיות והצגה בכיתה.
3. התלמידים הציגו נקודות שונות על אותה דמות שנותחה.
4. התלמידים מיקמו ידע על פי הקשרים במפת המושגים.
5. התלמידים נימקו את בחירתם במושגים והקישורים אותם ביצעו.
6. התלמידים יצרו ידע על בסיס ידע כאשר הם הרחיבו את מפת המושגים.

# data[].attributes.headline
הוראה לשם הבנה- ענבר מליחי

# data[].attributes.subject
הוראה לשם הבנה- ענבר מליחי

# data[].attributes.body
התלמידים ביטאו במילים שלהם את המידע שהיה להם על הדמות הראשית . הם פירקו את הידע שהיה להם לגורמים באמצעות התרשים שהמורה הביאה להם. התלמידים איחדו את כל המידע שהיה להם על הדמות לכדי תמונה אחת גדולה. הצדיקו ונימקו את המידע שלהם כשהם עמדו מול הכיתה ודיברו

# data[].attributes.headline
התלמידים צריכים להצי

# data[].attributes.body
התלמידים צריכים להציג במילים שלהם את מה שנלמד, לעבוד בצוות תוך כדי קיום שיח על מה שנלמד. כל הפעולות הללו בונות ומראות הבנה מצד התלמידים

# data[].attributes.body
ביטוי ידע במילים משלהם - כל חבר קבוצה הסביר מה הוא חושב על המיקום של מושג מסוים.
המצאת פרשנות לידע - כל קבוצה הציגה את הפרשנות שלה למפת המושגים שיצרה.
הצדקה והנמקת ידע - הקבוצות נמקו והסבירו מדוע בחרו לפרוש בצורה שבחרו את המושגים במפה.
עשיית הבחנה - כל קבוצה עשתה הבחנה בין המושגים השונים כאשר מיקמו אותם על גבי מפת המושגים.
שאילת שאלות על ידע - בזמן ההצגה התלמידים האחרים שאלו שאלות את הקבוצה שהציגה.
לאחד ידע לתמונה גדולה - בניית מפת מושגים, מציגה את כל הקשרים וההקשרים בין המושגים שנצברו מהסיפור בתמונה אחת.

# data[].attributes.headline
בשיעור - המורה עסקה בעיקר בהעמקת ההבנה, השיעור הסתמך על סמך שיעורים קודמים שבהם קראו א הקטע. היא דאגה לבקש מהם לעשות זאת על ידי הבנה כמיקום כאשר היא החלה בעיול הראשון של ג'ון. היא דאגה גם להעמיק את ההבנה על ידי הבנה כייחוס, כלומר מה ניתן לייחס לאותו אדם. היא דאגה להגיע לרמות חשיבה מעבר לרמת הידע, אלא לרמה של הסקת מסקנות ולרמה הגבוהה יותר שזה ביקור – גם אישית וגם קבוצתית והערכה – היה על התלמידים להבין מה דעותיהם של חבריהם ובסופו של דבר היא ביקשה לגבש דעה אישית. במטלות שלה נדרשה ההבנה כדי לענות על השאלות, ועצם כך העלתה את רמת ההבנה בכיתה.

# data[].attributes.subject
בשיעור - המורה עסקה בעיקר בהעמקת ההבנה, השיעור הסתמך על סמך שיעורים קודמים שבהם קראו א הקטע. היא דאגה לבקש מהם לעשות זאת על ידי הבנה כמיקום כאשר היא החלה בעיול הראשון של ג'ון. היא דאגה גם להעמיק את ההבנה על ידי הבנה כייחוס, כלומר מה ניתן לייחס לאותו אדם. היא דאגה להגיע לרמות חשיבה מעבר לרמת הידע, אלא לרמה של הסקת מסקנות ולרמה הגבוהה יותר שזה ביקור – גם אישית וגם קבוצתית והערכה – היה על התלמידים להבין מה דעותיהם של חבריהם ובסופו של דבר היא ביקשה לגבש דעה אישית. במטלות שלה נדרשה ההבנה כדי לענות על השאלות, ועצם כך העלתה את רמת ההבנה בכיתה.

# data[].attributes.body
בהתייחסות למאמר של ד"ר הרפז, השלבים השונים בשיעור של המורה RAVI מתבטאים בסדר ושיטתיות של מיומנויות חשיבה , נטיות חשיבה והבנה. התלמידים התבקשו לקרוא את הספר, להכיר את הגיבור - כל אחד בנפרד. העבודה הקבוצתית חידדה את הכרת הדמות, הבינה את הסדר והחשיבות בגורמי ההשפעה ולבסוף מיפתה קבוצתית את הסדר. המיומנות בהבנה היתה לדעתי עניין סוחף - לא ניתן היה בעבודה הקבוצתית ליצור הבנה סובייקטיבית הנשענת על זכרונו של היחיד אלא כעבודה קבוצתית שבה כל אחד תרם את חלקו ( מה שהתבטא בויכוח בין חברי הקבוצה ). ההבנה השתקפה ביכולת הפרט והקבוצה לבנות את הדמות ולסדר מחשבתית את הספר , הגיבור ומכאן את ההיבט השיורי שיותיר הספר בכל אחד מחברי הקבוצה.

# data[].attributes.attachment_link.description
See all the wonderful things Hila Gamliel has made

# data[].attributes.headline
שירלי דוידוב

# data[].attributes.subject
שירלי דוידוב

# data[].attributes.body
לפי הסרטון אנחנו רואים שהמורה רצתה לעבוד עם התלמידים על ההבנה שלהם. הם חולקו לקבוצות קטנה דבר המעיד על שיתוף פעולה והמורה נתנה להם להתנסות על מיומנות החשיבה והבנה. בנוסף כאשר התלמידים הרצו את מה שהכינו התלמידים האחרים בכיתה  הם אלו ששאלו את השאלות ובכך נוצר דיון מעמיק שמשתף את כלל הכיתה.