# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Jeg tror det er et spørgsmål om, at Jonas har været på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt, siger vennen Lasse.

- Der var nogen, som ikke kunne rumme ham, fortæller Jonas' kæreste Laura.

- Jeg kunne godt forestille mig, at han kunne finde på at kommentere en adfærd, han synes, ikke var acceptabel - hvis nogen for eksempel havde solgt stoffer eller været ubehøvlet over for en pige, siger veninden Shaneela.

En mønsterbryder

I dokumentaren 'Hvorfor lige Jonas?' går man bag om drabet på Jonas Thomsen Sekyere, der den 17. november 2012 blev stukket ned på diskoteket Bakken i Kødbyen i København.

I løbet af udsendelsen, der blev sendt første gang på DR2 i mandags, bliver Jonas' mor, venner og kæreste interviewet om Jonas, der blandt andet på grund af en meget omtalt kronik i Politiken, blev betegnet som en mønsterbryder.

- Her er et menneske, der virkelig havde noget godt i sig, som tydeligvis ville gå ind og påvirke samfundet i en positiv retning. Og når han så pludselig udsættes for sådan en skæbne, kan det ikke være rigtigt. Det er uretfærdigt. Han skulle være en af dem blandt mange andre, der gjorde vores samfund endnu bedre end det er, siger Per Michael, opinionsdirektør hos Politiken i dokumentaren.

Får vi nogensinde svar?

Drabet er stadig uopklaret, og politiet efterlyser stadig den 27-årige Omar Hassan Sheik Muse, som er mistænkt for drabet, hvor man endnu ikke ved præcist hvad der skete, og om det nogensinde kommer frem.

- Jeg har desværre ikke fået noget svar endnu, og det er der ingen der har. Det er heller ikke sikkert at vi får det. Men lige meget hvad der er sket den aften, er der ikke noget der retfærdiggør, at Jonas skulle stikkes i hjertet, siger vennen Frederik.

Dokumentaren blev første gang sendt på DR2 i mandags. Du kan gense dokumentaren, når den søndag aften bliver genudsendt på DR2 kl. 19.30. Du kan desuden se den på DRs nettv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg tror det er et spørgsmål om, at Jonas har været på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt, siger vennen Lasse. - Der var nogen, som ikke kunne rumme ham, fortæller Jonas' kæreste Laura.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leif Lund var tidligere rockerpræsident for den antikristne motorcykelklub 666, der senere blev til Bandidos. Men en tragisk ulykke ændrede hele hans livssyn. I dag kører Leif stadig Harley. Men nu i den kristne motorcykelklub Exodus, hvor øl, rockerkrige og dødsforagt er skiftet ud med kaffe, bordbøn og kristne slagsange. 'Biker for Vorherre' af Per Wennick sendes 12. december klokken 20.30 på DR1.

Da Leif forlod skolen som 15-årig, var han som mange andre unge fascineret af knallerter og det miljø, der fulgte med. Der blev 'slået på tæven', kysset på piger og drukket en masse øl. Senere blev det motorcyklerne, der trak. Følelsen af vind i håret, fællesskabet og respekten gav Leif fornemmelsen af frihed. Der blev eksperimenteret med hash og speed for at finde ud af, om det mon var der, at trygheden og lykken lå gemt. De værdier der fyldte i Leifs liv lå umiddelbart langt væk fra den opdragelse, han havde fået. Det nye vilde rockerliv var et oprør mod den baggrund, som Leif kom fra.

Dybe kristne rødder

Leif voksede op i et kristent arbejderhjem med stor omsorg, kærlighed og kirkegang hver søndag. Det var i alle livets forhold de kristne principper, der herskede i barndomshjemmet. Og fritidsaktiviteter som biografbesøg og kortspil blev derfor ikke accepteret. Skolegangen var præget af nederlag - blandt andet på grund af ordblindhed og et forældrepar, der nok ydede grundlæggende omsorg, men ikke havde overskud til at bekymre sig om Leifs trivsel i skolen. Derimod gav interessen for at køre på motorcykel den anerkendelse og succes, han ikke tidligere havde oplevet. Nu kunne han endelig selv bestemme over sit eget liv. Han passede arbejdet på teglværket og tjente sine egne penge. Det blev også i de tidligere ungdomsår, at han fandt sin store kærlighed Ena, og sammen gik de gennem ungdomsårene og ind i voksenlivet hånd i hånd.

Et nyt liv med Gud i centrum

På vej på ferie i 2003 blev Leif ramt af den største tragedie, man overhovedet kan tænke sig. Han mistede to nærtstående familiemedlemmer i en trafikulykke. Han lå selv i koma i to måneder og svævede længe mellem liv og død. Fra den dag Leif vågnede på hospitalet, var hans liv ændret for altid. Han havde mistet noget af det kæreste han ejede, og det fik ham til at ændre sit grundlæggende syn på livet, hvor Gud fik den altafgørende rolle i Leif's liv.

"'Biker for Vorherre' er en film om, hvordan mennesker kan finde deres styrke midt i en stor tragedie, når tvivlen og håbløsheden er størst. Det er et portræt af en mand, der på trods af umenneskelig modgang, får kæmpet sig tilbage til et meningsfuldt liv ved at finde tilbage til sine rødder. Leif gør det på sin måde, andre vil gøre det på andre måder. Men forhåbentlig kan Leif's grumme historie give alle os andre en flig af håb, når livet er allermørkest," siger dokumentaristen bag filmen, Per Wennick.

I filmen hører vi Leifs døtre Sabine og Stephanie fortælle om det at have en far, der fandt Gud, og hvordan de sammen som familie, klarede sig gennem de ekstremt vanskelige år. Seerne er også med, når Exodus samles om de kristne aktiviteter, og når Leif ser tilbage på det anderledes liv, som han har levet, men som han i dag har gjort op med efter, at han har fundet en ny mening med livet.
'Biker for Vorherre' sender den 12. december klokken 20.30 på DR1

# data[].attributes.attachment_link.description
Leif Lund var tidligere rockerpræsident for den antikristne motorcykelklub 666, der senere blev til Bandidos. Men en tragisk ulykke ændrede hele hans livssyn. I dag kører Leif stadig Harley. Men nu i den kristne motorcykelklub Exodus, hvor øl, rockerkrige og dødsforagt er skiftet ud med kaffe, bordbøn og kristne slagsange.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Beskrivelse af opgaven:
Køn er i dag i højere grad end tidligere blevet en åben og flydende kategori. Mulighederne for at udtrykke sit køn er blevet flere, og med de sociale medier er det i højere grad blevet muligt for unge, som ikke føler, de passer ind, at opsøge fællesskaber på nettet, hvor de kan møde andre unge, som har det på samme måde som dem.

Køn og krop

Unges forhold til krop, køn og seksualitet har stor indflydelse på, hvordan de har det. Se klip om køn, krop, seksualitet og normer online og offline på årets tema til Uge Sex på gymnasier.

I skal nu se filmen med Ehm, der fortæller om at skille sig ud fra normen om, at der kun findes to køn.Når I har set filmen, skal I arbejde i grupper med følgende spørgsmål:

Arbejdsspørgsmål:

1. I tv-klippet siger Ehm, at børn og unge bliver behandlet på en bestemt måde alt efter, hvordan deres krop ser ud? Hvad mener Ehm med det? Giv gerne eksempler på normer om køn fra jeres egen hverdag.

2. Hvilke konsekvenser føler Ehm, at det har haft, at hen ikke har kunnet få lov at være det køn, hen gerne vil være i sin barndom og ungdom?

3. I tv-klippet fortæller Ehm om at bruge kønsbetegnelsen "hen" i stedet for "hun" eller "han"? Hvorfor foretrækker Ehm denne betegnelse? Hvilke fordele og ulemper vil der være ved at indføre hen-betegnelsen i det danske sprog?

4. Forklar, hvad forskelle er på "nonbinær" og "binær kønsopfattelse" og giv eksempler på den ene og den anden opfattelse af køn.

5. I tv-klippet udtaler Ehm, at "selv om jeg ikke er en pige kan jeg godt være feminin, hvis det lige er det, jeg har lyst til?" Hvad mener Ehm med det, og er det en trend man også kan aflæse i billedmedier og reklamer? Giv gerne eksempler.

6. Hvad mener Ehm med, at to køn er alt for begrænsende?

7. Hvilke normer omkring køn oplever unge i dag, og hvordan virker de begrænsende på deres muligheder for at være dem, de gerne vil være?

8. Hvad kan man gøre for at skabe bedre muligheder for at udfolde sit køn i dag - i jeres klasse, på skolen og i samfundet som helhed? Find på konkrete forslag og præsentér dem for klassen.

Når I har diskuteret arbejdsspørgsmålene, kan I fremlægge jeres pointer og konkrete forslag for klassen. Præsentationen kan for eksempel udformes som en digital mindmap, for eksempel med MindMeister, der samler jeres nye viden om køn.

Bliv klogere på begreber og forståelser af køn her

# data[].attributes.attachment_link.description
Beskrivelse af opgaven: Køn er i dag i højere grad end tidligere blevet en åben og flydende kategori. Mulighederne for at udtrykke sit køn er blevet flere, og med de sociale medier er det i højere grad blevet muligt for unge, som ikke føler, de passer ind, at opsøge fællesskaber på nettet, hvor de kan møde andre unge, som har det på samme måde som dem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå på opdagelse i hverdagsdokumentarer og realityshows, hvor underholdning og virkelighed smelter sammen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se "Når mobilen ta'r magten" klokken 20 på TV 2 eller på TV 2 Play
Torsdag aften møder hele Danmark Anette Fandel under sønnen Marcus' fødsel i dokumentaren "Når mobilen ta'r magten". Her kan man se, hvor meget hun bruger telefonen, kort efter Marcus kom til verden ved kejsersnit. Han er da også kun få minutter gammel, da han får sin debut på de sociale medier.

Omfanget af hendes mobilbrug kommer bag på hende.

- Jeg syntes ikke, at jeg brugte telefonen ret meget på fødegangen, men det kan jeg jo se i udsendelsen, at jeg gjorde. Så det er lidt uhyggeligt, synes jeg, siger Anette Fandel til TV 2.
I videoen herunder kan du se hende med mobilen efter fødslen:
Hendes kejsersnit var planlagt til om morgenen, men blev forsinket flere timer. Hun var derfor bange for, at familie og venner blev bekymrede for, om noget var gået galt, hvis de ikke hørte fra hende.

- I princippet kunne vi nok godt have ventet. Det er nok ikke livsnødvendigt, siger hun.

Timer efter fødslen er afgørende for tilknytning
Jordemødrene på Randers Sygehus, hvor Marcus kom til verden, er frustrerede over mobilbruget på fødegangene.

- Jeg er bange for nogle gange, at der kan gå lidt tabt, hvis man skal se på barnet gennem en iPhone, siger jordemoder Ida Asbøg Nielsen.

De første to timer efter fødslen er da også afgørende for barnets tilknytning til moderen, og jordemødre anbefaler, at man stræber efter mindst en times nærkontakt sammenlagt i den tid, så barnet kan lære sine forældre at kende.

Anette Fandel lagde mærke til flere nybagte mødre, der brugte telefonen endnu mere end hende.

- De gik med mobilen hele tiden og filmede alt i stedet for at kigge på ham. Der vil jeg nok sige, at det bliver for meget, siger hun.

Mobilen er pakket væk
Efter at have set dokumentaren, er Anette Fandel blevet meget opmærksom på sit mobilbrug - især når hun er sammen med Marcus, der i dag er snart syv måneder gammel.

- Det satte nogle tanker i gang. Det må jeg sige. Den er blevet pakket pænt meget væk. Så nu bruger jeg mere tiden på ham, siger Anette Fandel.

Hun fortæller, at hun stort set ikke bruger telefonen, når Marcus er vågen, og så må Facebook og sms'er vente, til han sover.

Anette Fandel oplever også mange venner og familiemedlemmer, der har svært ved at være nærværende, fordi deres mobiler distraherer - og det irriterer hende. Hun ved dog af egne erfaringer, at der er mange fristelser gemt i mobilen.

- Det er en stor del af vores samfund. Tag ud at spise på restaurant, og jeg vil vædde med, at over halvdelen sidder med en mobiltelefon, siger hun.

Hun er bekymret for, hvor meget mobilen kommer til at påvirke Marcus, når han bliver lidt større.

- Jeg er da bange for, at han skal komme til at blive sådan en, som kun sidder foran computeren og med mobiltelefonen i stedet for at komme ud og lege og få noget frisk luft, siger hun.

Tre ud af fire danskere ejer smartphones. Dem bruger vi i gennemsnit tre timer på om dagen.
Er du afhængig af mobilen? Test dig selv her:

# data[].attributes.attachment_link.title
Anette brugte mobilen lige efter at have født: - Det er uhyggeligt

# data[].attributes.attachment_link.description
Se "Når mobilen ta'r magten" klokken 20 på TV 2 eller på TV 2 Play Torsdag aften møder hele Danmark Anette Fandel under sønnen Marcus' fødsel i dokumentaren "Når mobilen ta'r magten". Her kan man se, hvor meget hun bruger telefonen, kort efter Marcus kom til verden ved kejsersnit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se eller gense programmet om de børn, der var indlagt til genoptræning på Hammel Neurocenter i månedsvis efter dragebådsulykken på fjorden. TV 2 mødte sidste år 16-årige Signe og Casper, der blev samlet op af det vinterkolde vand efter næsten to timer med hjertestop. Efter ulykken kæmper de med at få krop og hjerne til at fungere igen. Og Lasse, der er så hårdt ramt, at han har mistet evnen til at tale og i dag skal have hjælp til næsten alt. Tilbage sidder elever og forældre, der er mærket for livet. Ingen af de børn, der fik skader under ulykken, får det liv tilbage, de havde før.

Vi viser de bedste og mest rørende dokumentarer som TV 2s kanaler kan tilbyde. Grin, græd og ryst på hovedet, når vi viser livets lyse og mørke sider fra alle hjørner af kloden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dokumentarprogram - Kæntret - livet efter ulykken på Præstø Fjord på TV 2 Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Se eller gense programmet om de børn, der var indlagt til genoptræning på Hammel Neurocenter i månedsvis efter dragebådsulykken på fjorden. TV 2 mødte sidste år 16-årige Signe og Casper, der blev samlet op af det vinterkolde vand efter næsten to timer med hjertestop.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Jeg tror det er et spørgsmål om, at Jonas har været på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt, siger vennen Lasse.

- Der var nogen, som ikke kunne rumme ham, fortæller Jonas' kæreste Laura.

- Jeg kunne godt forestille mig, at han kunne finde på at kommentere en adfærd, han synes, ikke var acceptabel - hvis nogen for eksempel havde solgt stoffer eller været ubehøvlet over for en pige, siger veninden Shaneela.

En mønsterbryder

I dokumentaren 'Hvorfor lige Jonas?' går man bag om drabet på Jonas Thomsen Sekyere, der den 17. november 2012 blev stukket ned på diskoteket Bakken i Kødbyen i København.

I løbet af udsendelsen, der blev sendt første gang på DR2 i mandags, bliver Jonas' mor, venner og kæreste interviewet om Jonas, der blandt andet på grund af en meget omtalt kronik i Politiken, blev betegnet som en mønsterbryder.

- Her er et menneske, der virkelig havde noget godt i sig, som tydeligvis ville gå ind og påvirke samfundet i en positiv retning. Og når han så pludselig udsættes for sådan en skæbne, kan det ikke være rigtigt. Det er uretfærdigt. Han skulle være en af dem blandt mange andre, der gjorde vores samfund endnu bedre end det er, siger Per Michael, opinionsdirektør hos Politiken i dokumentaren.

Får vi nogensinde svar?

Drabet er stadig uopklaret, og politiet efterlyser stadig den 27-årige Omar Hassan Sheik Muse, som er mistænkt for drabet, hvor man endnu ikke ved præcist hvad der skete, og om det nogensinde kommer frem.

- Jeg har desværre ikke fået noget svar endnu, og det er der ingen der har. Det er heller ikke sikkert at vi får det. Men lige meget hvad der er sket den aften, er der ikke noget der retfærdiggør, at Jonas skulle stikkes i hjertet, siger vennen Frederik.

Dokumentaren blev første gang sendt på DR2 i mandags. Du kan gense dokumentaren, når den søndag aften bliver genudsendt på DR2 kl. 19.30. Du kan desuden se den på DRs nettv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg tror det er et spørgsmål om, at Jonas har været på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt, siger vennen Lasse. - Der var nogen, som ikke kunne rumme ham, fortæller Jonas' kæreste Laura.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fiktions-‐ og faktakoder i fortællende journalistik

Begreberne fiktions- og faktakoder stammer oprindeligt fra filmens verden, men kan uden videre overføres til de skrevne medier.

I den sagprosa-genre man kalder 'fortællende journalistik' bryder journalisten med informationsgenrens sædvanligvis saglige og 'objektive' tilgang til virkeligheden og bruger løs af skønlitteraturens virkemidler for at holde fast på læserne ved ikke blot at tale til deres fornuft, men også til vore følelser.

Fiktionskoder

Typiske fiktionskoder er bl.a.:

Spændingsopbyggende kompositioner i stedet for den klassiske nyhedstrekant.

Impressionistisk og scenisk stil, der bruger showing-teknikker i stedet for telling.

Beskrivelser af detaljer og sanseindtryk, lugte og lyde.

Point of view-teknikker, hvor journalisten fx tager en anden persons synsvinkel.

Æstetisk arbejde med stilistiske detaljer: Billedsprog, f.eks. metaforer, sammenligninger, besjælinger, metonymier. Gentagelsesfigurer. Stærke konnotationer.

Synliggørelse af den skrivende journalist.

Faktakoder

Typiske faktakoder er:

Stilistiske virkemidler der nøgternt og neutralt refererer direkte til virkeligheden.

Faktuelle forhold og begivenheder, tællelige og målelige fænomener.

Sprogbrug og kompositionsprincipper der ikke sigter på at opbygge spænding eller påvirke læsernes følelser, men har fokus på saglig, stringent sagsfremstilling.

Sandhedsværdien kan (i princippet) krydstjekkes af læserne.

Opgave:

Undersøg og vurdér vægtningen af fiktions- og faktakoder i dette uddrag af artiklen Rockerkrigen: Kamp om magt og ære fra Jyllandsposten d. 28. sep. 1997:

De to unge mænd har kun øjenkontakt i få sekunder. Den ene mærker øjeblikket som en evighed. For den anden bliver det en evighed. Han skal dø på forsædet af sin sorte Opel Kadett. Dræbt af en halv snes skud i sit bryst og skaldede hoved fra en ni millimeter Taurus-pistol. Manden, der trykker på aftrækkeren, er en lille, tæt mand i sort flyverjakke og med grønne, tatoverede englevinger slikkende op ad halsen. I månedsvis har han og "brødrene" fundet sig i den ene provokation og øretæve efter den anden. I måneder er vreden vokset for hver dags nye sammenstød, og angsten for at dø er stadig mere nærværende. Flere koner, kærester og børn er ladt alene tilbage i lejlighederne. Deres mænd er flyttet ind i klublokalerne i Titangade på Nørrebro for at få familien væk fra skudlinjen. Stort set alle bærer skudsikre veste under jakkerne - og skydevåben. De er rede til at forsvare sig. Angribe vil de ikke. Indtil denne dag i marts. I de få sekunder med øjenkontakt skummer vreden og angsten over hos manden med englevingerne. Han kender udmærket den ni år ældre mand, der stirrer igen fra sin sorte Kadett ved kantstenen uden for udenrigsterminalens ankomsthal i Københavns Lufthavn. Hans navn er Uffe Larsen. Et fremtrædende medlem af Bandidos Southside i Haslev ved Køge. "Nu er det alvor," tænker yngste medlem af Hells Angels Copenhagen overbevist om , at Uffe Larsen sidder på spring til at angribe: "En af os skal dø."

***

Fiktions- og faktakoder i dokumentarfilm

1. Fiktionskoder (eller 'fiktionalisering') i en film eller et tv-program er virkemidler, som bærer præg af iscenesættelse.

2. Faktakoder (eller 'faktualisering') i en film eller et tv-program er virkemidler, som giver os oplevelsen af ægthed eller autenticitet.

En undersøgelse af en dokumentarfilms vægtning af fiktions- og faktakoder giver os mulighed for at vurdere filmens grad af virkelighedsbearbejdning.

Personer: De medvirkende personer er tildelt bestemte roller og funktioner, persongalleriet er "orkestreret": hovedkarakter, helte og skurke, skyggeroller/hjælpere, kontrastroller, den fortrolige, fem-minutter-entreen.

Personer: Virkelige personer (kan krydstjekkes med navn og adresse)

Miljøer: Iscenesatte miljøer i studie eller on location, brug af dekorationer, animationer, lyssætning.

Miljøer: Virkelige miljøer. On location - ingen iscenesættelse, ingen brug af dekorationer, animationer eller lyssætning.

Hændelser: Iscenesatte og konstruerede hændelser

Hændelser : Virkelige hændelser (kan krydstjekkes i forhold til tid og sted)

Form/dramaturgi : Berettermodellen er en fiktionskode.

Form/dramaturgi: Virkeligheden har sjældent en klar begyndelse, midte og slutning. Bølgemodellen nedtoner toppene i berettermodellen, men giver alligevel mulighed for at fremlægge en historie fra virkeligheden på en spændende og troværdig måde.

Stilistiske virkemidler/udtryk

Travellingshots og kran

Håndholdt kamera

Low key (generel mørk tone i billedet, skygger som filmisk virkemiddel, opnås ved brug af kun én lampe) og anden kunstig lyssætning

High key. Alle elementer i billedet er oplyst på nogenlunde samme måde. Motivet er gerne lyst med en lys baggrund, og det belyses, så der kun tegnes svage skygger

Farvebearbejdning (filtre, colourgrading m.m.)

'Grimme', grynede og kornede billeder (pga. lysmangel)

Underlægningsmusik og effektlyd

Reallyd (til tider 'uskøn' og utydelig)

Dramatisk klipning

Moderat klipperytme

Frø- og fugleperspektiver

Normalperspektiv

Beskæringer: Nære og ultranære

Beskæringer: Neutrale (halvtotaler og halvnære)

Kompositioner: Tiltede (Kamera bevæges fra fast position lodret opad eller nedad) og kælkede (Billedet er filmet skævt, hvorfor modtageren kan opleve uro, noget er galt)

Kompositioner: Neutrale

Animationer og diverse computergenererede billeder

Tydeliggørelse af produktionshold og produktionsproces (fx direkte blik i kamera)

# data[].attributes.attachment_link.description
Begreberne fiktions- og faktakoder stammer oprindeligt fra filmens verden, men kan uden videre overføres til de skrevne medier. I den sagprosa-genre man kalder 'fortællende journalistik' bryder journalisten med informationsgenrens sædvanligvis saglige og 'objektive' tilgang til virkeligheden og bruger løs af skønlitteraturens virkemidler for at holde fast på læserne ved ikke blot at tale til deres fornuft, men også til vore følelser.