# data[].attributes.body
Det første andelsmejeri blev indviet i 1882 i den lille vestjyske by Hjedding

# data[].attributes.body
Allerede i 1890 nåede man 700 mejerier og rundede de 1000 andelsmejerier i 1900

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
H.C. Sonne, Hans Christian Sonne, 16.8.1817-26.1.1880, præst, brugsforeningspioner. Født i Neksø, død i Fuglede, begravet i Kalundborg. S. voksede op i et efter forholdene velstående købmandshjem, kom i Rønne lærde skole, hvorfra han dimitteredes 1836. 1841 blev han cand. teol. og ansattes derefter som huslærer på Lerchenborg. Allerede 1845 blev han ved anbefaling fra grev C. C. Lerche sognepræst i Møgeltønder, 1864 sognepræst i Thisted-Tilsted, 1872 tillige provst for Hundborg-Hillerslev herreder, og 1875 forflyttedes han til St. og LI. Fuglede - et af landets højestlønnede præsteembeder - hvor han 1879 tillige blev provst for Ars-Løve herreder. Som præst var han ikke retningspræget, men karakteriseret i sin gerning som i sit privatliv af myndighed, krav til orden og påpasselighed. Han offentliggjorde et par småskrifter om kirkelige emner.

Det er imidlertid hans indsats for brugsforeningsbevægelsen der berettiger S. til en plads i dansk historie. Han var tidligt socialt interesseret, men det var ved mødet med den fattige befolkning i Thisted at han blev sat i gang med en egentlig indsats. Han havde holdt møder med byens småkårsfolk, og i vinteren 1865-66 blev S. tilskyndet til i den kommende sommer at få oprettet Danmarks første levedygtige brugsforening, Thisted arbejderforening. S. kendte den engelske brugsforeningsbevægelse fra læsning, og muligvis også fra kontakt med sin bekendt fra Møgeltønderperioden, dr. F. F. Ulrik. S. var den drivende kraft i Thisted-foreningen, tog del i dens daglige ledelse og kom snart ind i et agitationsarbejde for sagen. I skriftet Om Arbejderforeninger, 1867, redegjorde han for sine erfaringer, gav praktisk vejledning og beskrev foreningernes idé. Målet var gennem tilvejebringelse af billige og sunde forbrugsvarer at hjælpe arbejderbefolkningen økonomisk, men på længere sigt også at bidrage til dens moralske og borgerlige højnelse. S. var den centrale skikkelse i den tidlige danske brugsforeningsbevægelse, var med-indbyder til fællesmøder 1871 og 1874 og blev formand for den 1871 etablerede, men midt i 1870erne hensygnede fællesforening. S. trak sig ved sin forflyttelse 1875 tilbage fra det omfattende arbejde i bevægelsens tjeneste, selv om han også i Fuglede fik stiftet en brugsforening. - S. prægede brugsforeningerne i Danmark i de første godt ti år hvor bevægelsen fastholdt sit klare præg af "hjælp til selvhjælp"-bevægelse typisk ledet af højere stands personer og med et udpræget opdragende og emanciperende sigte i arbejdet. Antallet af foreninger nåede knap 150 i S.s virketid, men den afgørende vækst satte først ind i 1880erne hvor brugsforeningsbevægelsen ligeledes til en vis grad ændrede karakter og blev en helt overvejende landlig bevægelse.

Familie

Forældre: købmand, vicekonsul Herman Jacob S. (1787-1841) og Johanne Dorthea Saxtorph (1792-1862). Gift 19.4.1849 i Kbh. (Trin.) med Margrethe Caroline Rothe, født 28.7.1823 på Buderupholm, Støvring sg., død 4.4.1912 i Vejle, d. af kommitteret i rentekammeret, etatsråd Christian R. (1770-1852) og Johanne C. M. Selmer (1789-1870). - Far til Chr. S.

Ikonografi

Avistegn. 1874. Buste af Rasmus Andersen, 1906 (Viby, 1941 Thisted). Efter denne frimærke af C. Slania, 1967, efter tegn. af Viggo Bang. Foto.

Bibliografi

Arbejderen VII, 1874 17f. Severin Jørgensen: Håndbog for brugsforeninger, 2. opl. 1901 165-74. H. Hertel: Andelsbevægelsen i Danm., 1916-17 51-65. Fællesforen. for Danm.s brugsforeninger 1896-1946, red. A. Axelsen Drejer, 1946 27-85. Preben Dollerup: Brugsforeningerne 1866-96, 1966 43-155.

# data[].attributes.attachment_link.title
H.C. Sonne | Gyldendal - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.description
H.C. Sonne, Hans Christian Sonne, 16.8.1817-26.1.1880, præst, brugsforeningspioner. Født i Neksø, død i Fuglede, begravet i Kalundborg. S. voksede op i et efter forholdene velstående købmandshjem, kom i Rønne lærde skole, hvorfra han dimitteredes 1836. 1841 blev han cand. teol. og ansattes derefter som huslærer på Lerchenborg.

# data[].attributes.body
Det samlede antal danske mejerier kulminerede i 1930'erne med knap 1800, heraf godt 80% andelsmejerier, dvs. mere end et mejeri i hvert sogn.

# data[].attributes.body
Antallet faldt i 1940'erne til ca. 1600 og i 1950'erne til ca. 1400 mejerier.

# data[].attributes.body
- Født i Neksø, Carstens hjemland, d. 16. august 1817
- Død d. 26. januar 1880 i Fuglede
- Cand. Teol. 1841
- Sognepræst i Møgeltønder 1845, siden Thisted-Tilsted 1864. Provst i Hundborg-Hillerslev i 1872, forflyttet til St. & Li. Fuglede, et af landets bedst betalte præsteembeder, desuden provst over Ars-Løve.

# data[].attributes.headline
Udformning af grundtrækkene i den danske mejerisektor

# data[].attributes.subject
Udformning af grundtrækkene i den danske mejerisektor

# data[].attributes.body
Langt de fleste andelsmejerier lå på landet og producerede primært smør til eksport, mens private by mejerier og et større arbejderkooperativt mejeri Enigheden afsatte mælkeprodukter til hjemmemarkedet. Enkelte privatmejerier specialiserede sig i ostefremstilling, såsom Høng og Tholstrup.

# data[].attributes.body
Kendt for OMA-margarine

Samarbejde med andre margarineselskaber for at holde margarine på dansk jord

Er i dag kun et aktieselskab

https://da.wikipedia.org/wiki/Otto_M%C3%B8nsted

# data[].attributes.body
http://danmarkshistorien.dk/leksikon-og-kilder/vis/materiale/fra-andelsslagterier-til-danish-crown-1887-2012/?no_cache=1&cHash=1d8b4360a174b14acabcf9d8269dca4b

# data[].attributes.body
Frem til 1950'erne var det centrifugen der var omdrejningspunktet for smørproduktionen. I mellemkrigstiden blev dampmaskinen udskiftet med elmotor, og rustfri kærner forbedrede æltningen af smør. Mælken blev fortsat transporteret med hestevogn til mejeriet.

# data[].attributes.body
500 landmænd på Horsensegnen går sammen og stifter det første andelsslagteri, der allerede begyndte slagtningen samme år.

Antallet af andelsslagterier steg fra 26 i 1900 til 44 i 1914.

# data[].attributes.headline
Fra mange mejerier til et MD Foods ca. 1960-2000

# data[].attributes.subject
Fra mange mejerier til et MD Foods ca. 1960-2000

# data[].attributes.body
I slutningen af 1950'erne nedsatte Mejeriforeningen et planlægningsudvalg der fra 1958-1964 foretog en omfattende analyse af hele den danske mejerisektor. På grundlag af rapporten tog man i 1960'erne fat på at gennemføre en modernisering af mejerisektoren. Løsningen var et landsdækkende selska