# data[].attributes.body
Constantin Brâncuşi a lăsat o puternică influență asupra europenilor, în ceea ce priveşte „zborul spre perfecțiune”, progresul fiind realizat prin intermediul Sculpturii. Prin Brâncuşi, Sculptura a reuşit un progres de care civilizația europeană avea nevoie. Pentru România , acesta este validarea statutului autentic de ''țăran român'', simbol național și măndrie a culturii .
Privind mai atent lucrările lui Brâncuşi, vom observa faptul că ele sunt plasate în centrul celor patru puncte cardinale ale Universului: Logica, Înțelepciunea, Cunoaşterea şi Necunoscutul.

# data[].attributes.body
„Sunt imbecili cei care spun despre lucrările mele că ar fi abstracte; ceea ce ei numesc abstract este cel mai pur realism, deoarece realitatea nu este reprezentată de forma exterioară, ci de ideea din spatele ei, de esența lucrurilor.”

# data[].attributes.body
Portretul lui Constantin Brâncuși pe o bancnotă cu valoarea nominală de 500 de lei (ROL), emisă în aprilie 1991

# data[].attributes.body
Unii critici consideră Gânditorul de la Hamangia a fi o ”precumințenie a pământului”.

Brâncuși ridică alura femeii la nivelul portretului universal prin lucrarea expusă în 1910 la București sub numele de Cumințenia Pământului.

# data[].attributes.body
Victoria iubirii în fața morții este redată în prim-plan de către Brâncuși prin această creație . Mai puțin cunoscut este faptul că, ea reprezintă monumentul funerar al Tatianei Rachevski, o tânără poloneză care s-a sinucis din dragoste.

# data[].attributes.body
Brâncuşi, Constantin (19.02.1876, Hobiţa, Gorj, România – 16.03.1957, Paris, Franţa). Pionier al sculpturii moderne abstracte. Lucrările lui în bronz şi marmură sunt caracterizate printr-o formă pură elegantă şi reţinută şi printr-o finisare rafinată. Pasionat sculptor în lemn, a realizat numeroase sculpturi în lemn, adesea de inspiraţie folclorică, şi a sculptat adesea prototipuri în lemn pentru lucrări executate mai târziu în alte materiale. El este cel mai bine cunoscut pentru sculpturile sale abstracte de capete ovoidale şi păsări în zbo

# data[].attributes.body
Părinţii lui Brâncuşi, Nicolae şi Maria Brâncuşi, erau ţărani. La fel ca alţi copii de ţărani din acea vreme, Constantin nu a mers la şcoală. De la şapte ani a lucrat ca păstor, având grijă mai întâi de turma familiei, apoi lucrând pentru alţii, în Munţii Carpaţi. Acesta a fost momentul când tânărul păstor a învăţat să sculpteze în lemn, o artă populară în România rurală, folosită pentru a produce linguri, picioare de pat, butoaie de brânză şi faţade de case, toate împodobite cu gravuri. Stilul acestor ornamente avea să influenţeze numeroase lucrări ale lui Brâncuşi. În preferinţele sale, în port şi în stilul de viaţă, el a păstrat până la moarte simplitatea originilor sale.

# data[].attributes.body
În 1918 a sculptat în lemn prima versiune a Coloanei Infinitului (sau fără sfârşit). Creată dintr-o serie de elemente simetrice suprapuse, această coloană inspirată de stâlpii caselor ţărăneşti din România întruchipa nevoia de ascensiune spirituală pe care Brâncuşi a exprimat-o adesea în lucrările sale.Initial aceasta este considerata simbol național.