# data[].attributes.body
1924

Radiokonsertti Suomen radioamatööriliiton Helsingin kerhon Radiola-lähetysasemalta.

1925

Radioyhdistys alkoi lähettää ohjelmaa 7.3. lähtien käyttäen Radiopataljoonan lähetintä. Tätä päivää pidetään maamme säännöllisen yleisradiotoiminnan alkamispäivänä.

Yleisradio perustettiin vuonna 1926

1920-luku

1920-lukua voidaan pitää radion syntymävuosikymmenenä. Suomen Yleisradion lähetykset Lahden radioasemalta aloitettiin

1926

O.Y. Suomen Yleisradio - A.B. Finlands Rundradio -nimisen yhtiön perustava kokous pidettiin Helsingissä 29.5. Yhtiö lähetti ensimmäisen ohjelmansa torstaina 9.9. Tätä päivää pidetään Yleisradion ohjelmalähetysten syntymäpäivänä.

10.9. radioitiin ensimmäinen jumalanpalvelus ja 14.9. ensimmäinen kuunnelma (August Strindbergin pienoisnäytelmä Paria).

Ylen ensimmäisenä va. toimitusjohtajana 2.6. lähtien toimi L. M. Viherjuuri.

1927

Radiolaki tuli voimaan. Lain mukaan valtio myönsi yhtiölle toimiluvan määräajaksi ja pidätti itselleen myös oikeuden määrätä kuuntelulupamaksut, joista yhtiö sai tulonsa. Lupa-asioiden hoito määrättiin asetuksella posti- ja lennätinlaitokselle.

Ensimmäinen urheiluselostus kuultiin Suomi-Ruotsi-maaottelusta Tukholmasta.

Radio-orkesteri perustettiin.

1928

Lahden suurasema valmistui. Suomen Yleisradion lähetykset alkoivat nyt kuulua suuressa osassa maata. Lahti oli ensimmäinen valtion rakentama asema. Sen valmistuttua asemaverkkoa alettiin kehittää.

# data[].attributes.body
1930-luvulla saatiin ensimmäiset äänityslaitteet Suomessa Yleisradion käyttöön ja kuultiin Suomisen perhesarjan ensimmäinen lähetys. Samalla vuosikymmenellä vihittiin käyttöön myös Helsingin olympiastadion.

1930

100 000. kuuntelulupa lunastettiin.

1934

Uusi valtionjohtoinen Oy. Suomen Yleisradio Ab. (vuodesta 1944 Oy. Yleisradio Ab. ja 1.1.1994 alkaen Yleisradio Oy) perustettiin jatkamaan yleisradiotoimintaa.

Radion ohjelmaneuvosto perustettiin.

Ensimmäinen pikalevyjen tallennuslaite tuli Yleisradioon. Ennen tätä kaikki ohjelmat olivat suoria.

1935

Ensimmäiset äänityslaitteet saatiin käyttöön. Lahden toinen suurasema valmistui jouluaattona.

1937

Ensimmäinen varsinainen ääniauto valmistui Yleisradion käyttöön.

# data[].attributes.body
1940-luvulla aloitti toimintansa Yleisradion hallintoneuvosto. Samalla vuosikymmenellä solmittiin Suomen ja Neuvostoliiton välinen YYA-sopimus ja annettiin YK:n ihmisoikeuksien julistus. Maailmalla toimintansa aloitti WHO, Maailman terveysjärjestö.

1945

500 000:s kuuntelulupa lunastettiin.

1949

Yhtiön ensimmäinen eduskunnan valitsema hallintoneuvosto aloitti toimintansa. Hallintoneuvoston jäsenten valinta siirtyi 1948 voimaan tulleella lailla yhtiökokoukselta eduskunnalle.

Yleisradion televisiotoiminnan ensimmäinen julkinen televisioitu lähetys "Pikkujoulu on taas" tehtiin

# data[].attributes.body
1950-luku

1950-luvulla ULA-asemaverkko valloitti Suomen ja kaapelitelevisiota kokeiltiin ensimmäisen kerran. Samalla vuosikymmenellä valloitettiin ensi kerran myös Mount Everest. Ensimmäistä kertaa kokoontui Strasbourgissa myös Euroopan Parlamentti.

1950

Suomessa kokeiltiin ensimmäistä kertaa kaapelitelevisiota.

1955

Miljoonas radiolupa lunastettiin. (n. 1/4 väestöstä)

Ensimmäinen julkinen televisiolähetys Suomessa lähetettiin Teknillisen Korkeakoulun sähkölaboratoriosta 24.5.1955. Maassa oli televisiovastaanottimia 15 kappaletta.

1956

Ensimmäinen koko maan peittävä ula-asemaverkko valmistui.

1957

Yleisradio aloitti television koelähetykset Stadionin torniin Helsinkiin asennetun lähettimen välityksellä.

1958

Yleisradio aloitti säännölliset televisiolähetykset 1.1. nimellä Suomen Televisio. Ensimmäinen television ulkolähetysauto otettiin käyttöön.

# data[].attributes.body
1960-luku

1960-luvulla Ylen Pasilan tv-keskuksen ensimmäinen studio valmistui ja aloitettiin teknilliset väri-tv-koelähetykset. Samalla vuosikymmenellä pystytettiin Berliinin muuri, käytiin kuussa ja tehtiin ensimmäinen sydämensiirto sekä valmistettiin myös ensimmäinen kotikäyttöön tarkoitettu kasettinauhuri.

1960

Televisio sai ensimmäiset kuvantallennuslaitteet. Ohjelmansiirtoyhteys Eurovisioon valmistui.

1961

Pasilan televisiokeskuksen ensimmäinen studio, Studio 1, valmistui. Ohjelmansiirtoyhteys Moskovaan valmistui.

1963

Rinnakkaisulaverkko oli valmis Lappia lukuunottamatta, kolmas verkko peitti ruotsinkielisten asuma-alueet.

Radion lähetysaikaa lisättiin: ohjelmaa alettiin lähettää aamukuudesta puoleen yöhön.

Sävelradio aloitetttiin.

Urheiluruutu aloitettiin. Elävä Arkisto: Urheiluruudun tunnukset

1964

Yleisradio osti Oy. Tesvisio Ab:n osakekannan ja myös Tamvisio siirtyi Yleisradion omistukseen. Yhtiö ilmoitti kaupan yhteydessä säilyttävänsä toisen tv-kanavan.

Suomenkielisten tv-ohjelmien ohjelmaneuvosto perustettiin.

1965

Koko maan peittävä rinnakkaisulaverkko valmistui. Yhtiö aloitti oman uutistoiminnan. Nimet TV-ohjelma 1 ja TV-ohjelma 2 otettiin käyttöön.

1967

Radio aloitti säännölliset stereolähetykset. Syyskuussa tehtiin 1. suora värilähetys Suomesta Ruotsiin.

1968

Teknilliset väri-tv-koelähetykset aloitettiin tammikuussa. Yhtiölle valmistui elokuussa uusi toimitalo Helsinkiin Kesäkatu 2:een.

1969

Tasavallan presidentin uudenvuodenpuhe aloitti ohjelmalliset väri-tv-koelähetykset. Miljoonas televisiolupa lunastettiin.

# data[].attributes.body
1970-luvulla aloitti toimintansa Suomen ensimmäinen paikallisradio Ylen aikainen pääkaupunkiseudulla.

1972

Ensimmäinen Puhelinlangat laulaa -lähetys.

1974

Tampereen radio- ja televisiokeskus valmistui Tohloppijärven rannalle. Väritelevisio-ohjelmien tuotanto alkoi keskuksessa syksyllä.

1975

2 000 000:s radiolupa lunastettiin.

Ensimmäisinä paikallisradioina aloittivat toimintansa 2.1. Ylen aikainen pääkaupunkiseudulla sekä 1.10. ruotsinkielinen Radio Mellannyland.

1977

Radiolupamaksut poistettiin 1.1.

YLE TV2:n lastenohjelma Pikku Kakkonen alkoi 11. tammikuuta 1977

1970-1979
Journalismista tuli laadukkaampaa Raatikaisen aikana, pääasiassa koulutuksen kautta.

# data[].attributes.body
1980-luvulla tekstitelevisiotoiminta käynnistyi. Samoin aloitettiin Ylen ohjelmien välittäminen Ruotsiin ja Ruotsin tv-ohjelmien välittäminen Suomeen. Samalla vuosikymmenellä murhattiin Tukholmassa Olof Palme. Suomessa puolestaan päättyi presidentti Kekkosen kausi. Berliinin muuri murtui.

1981

Tekstitelevisiotoiminta käynnistyi lokakuussa suomen- ja ruotsinkielisenä.

1982

Miljoonas väri-tv-lupa lunastettiin 16.9.

1986

Yleisradion tv-ohjelmien välittäminen Ruotsiin Tukholman alueelle aloitettiin 1.7.

Yleisradion, MTV:n ja Nokian perustama Oy Kolmostelevisio Ab aloitti ohjelmatoiminnan 1.12.

1987

Säännölliset yöradiolähetykset alkoivat 1.6.

1988

Televisiovastaanottimien ääni oli analogista mono-ääntä vuoteen 1988 saakka, jolloin otettiin käyttöön digitaalinen stereoääni NICAM. NICAMia käytettiin kaksiäänilähetyksiin - toisessa kanavassa kuului suomi ja toisessa ruotsi.

# data[].attributes.body
1990-luvulla Ylen ulkomaanlähetyksiä, Radio Finlandia, alettiin lähettää satelliitin kautta. Samalla vuosikymmenellä lopetettiin Suomen vanhin sanomalehti Uusi Suomi. Järkyttävimpiä uutisia oli Estonia-laivan uppoaminen, iloisimpia taas Suomen jääkiekon maailmanmestaruus.

1990

1.6. Yleisradio jakoi radio-ohjelmansa kolmelle kanavalle ohjelmatyyppien ja kohderyhmän mukaan. Kanavien nimiksi tulivat Radio Ylen Ykkönen (klassisen musiikin ja puheohjelmien kanava), Radiomafia (nuorison ja populaarimusiikin kanava) ja Radio Suomi (uutis-, ajankohtais- ja aluekanava).

1993

1.1. Yleisradio sai television ykkös- ja kakkosverkon (kanavat TV 1 ja TV 2) kokonaan käyttöönsä MTV:n ohjelmien siirtyessä kolmosverkkoon (MTV3-kanava). 2.9. alkaen MTV Oy jatkoi kaupallisen televisiotoiminnan harjoittamista omalla valtakunnallisella toimiluvalla.

9.3. Ylen uusi toimitalo Iso Paja valmistui Pasilan radio- ja tv-keskukseen.

1.5. Ylen ulkomaanlähetyksiä (Radio Finland) alettiin lähettää lyhyt- ja keskiaaltolähetysten lisäksi myös satelliitin kautta.

1994

1.1. laki Yleisradio Oy:stä astui voimaan.

Radion digitaaliset koelähetykset aloitettiin helmikuussa Espoon yleisradioasemalle rakennetulla koelähettimellä.

1995

Yleisradion ensimmäinen satelliittimaa-asema otettiin käyttöön lokakuussa.

1996

1.1. musta-valko-vastaanottimiin sidottu tv-lupa poistui käytöstä ja hinnaltaan yhtenäinen tv-lupa tuli käyttöön koko maan alueella.

Yle julkaisi maailman ensimmäisen vaalikoneen.

1997

Ykkösen aamu-tv aloitti.

1998

12.10. Suomen ensimmäinen digitaaliradio Ylen Radio Peili aloitti lähetyksensä.

1999

1.1. Ylen jakelutekniikasta muodostettu tytäryhtiö Digita Oy aloitti toimintansa.

1.10. Ylen uusi logo otettiin käyttöön.

Laki Yleisradio Oy:stä
22.12.1993/1380

# data[].attributes.body
2000-luku

2000-luku oli siirtymistä tutun perinteisestä uuteen maailmaan. Y2K:sta selvittiin, Suomeen valittiin ensimmäisen kerran nainen presidentiksi, ja digitaalisen television aika koitti.

2001

Digitaaliset tv-lähetykset aloitettiin 27.8. Samalla ohjelmatoimintansa aloittivat myös Ylen uudet kanavat YLE24, Teema ja FST.

Digitaaliset maanpäälliset tv-verkot laajennetaan kattamaan koko valtakunnan alue (kolmessa vaiheessa: 2001, 2004, 2005).

2002

Yle käynnisti MHP (Multimedia Home Platform) -palvelut 14.5. Palvelut olivat superteksti-tv ja sähköinen ohjelmaopas.

2003

13.1. suomenkieliset radiokanavat uudistuivat: Yle Radio 1, YleX, Yle Radio Suomi ja YleQ aloittivat toimintansa.

Yle myi 41 % Digita Oy:n osakkeista ranskalaiselle TDF:lle, jonka omistus yhtiöstä oli siten 90 prosenttia. Loput osakkeet myytiin TDF:lle v. 2005.

Televisioyhtiöt perustivat verkkopalvelun https://www.digitv.fi ja puhelinpalvelun katsojien opastamiseksi.

2004

Valtioneuvosto päätti, että analogiset lähetykset lopetetaan Suomessa 31.8.2007.

Digitaaliset maanpäälliset tv-verkot laajennetaan kattamaan koko valtakunnan alue (kolmessa vaiheessa: 2001, 2004, 2005).

2005

Digitaaliset maanpäälliset tv-verkot laajennetaan kattamaan koko valtakunnan alue (kolmessa vaiheessa: 2001, 2004, 2005).

2006

Ylen Elävä arkisto avattiin.

Digi-tv-verkon näkyvyysalueita täydennettiin täytelähettimillä. Mobiili-tv:n ja viidennen digi-tv-verkon toimiluvat myönnettiin.

Suomi voitti Euroviisut.

2007

Suomessa siirryttiin kokonaan digitaalisiin tv-lähetyksiin 31.8.

Yle Areena avattiin.

RSO täytti 80 vuotta.

Yle tuotti Euroviisu-lähetyksen Helsingin Hartwall-areenalta ympäri maailmaa.

2008

29.2. analogiset tv-lähetykset päättyvät kaapeli-tv-verkoissa.

# data[].attributes.body
2010-luvulla digitalisaatio kehittyi vauhdilla. Samalla vuosikymmenellä lakkautettiin Suomen läänit, Dubaissa avattiin maailman korkein rakennus ja maailman väkiluku ylitti 7 miljardia.

2010

Suunnitellusta mediamaksusta luovuttiin maalikuussa 2010.

2011

Yle aloitti säännölliset teräväpiirtolähetykset YLE HD -kanavalla 2.5.

2012

Yle Puhe muuttui valtakunnalliseksi.

Puhelinlangat laulaa täytti 40 vuotta.

2013

Ylen rahoitusmalli muuttui: tv-maksusta siirryttiin Yle-veroon.

Ylen tv-kanavat aloitettiin suoratoistona Yle Areenassa 22.4.

Ylen venäjänkieliset tv-uutiset Novosti Yle alkoi Yle TV1:llä 13.5.

Urheiluruutu 50 vuotta 18.8.

Kotimaisten tv-kanavien verkkopalvelu Teevee.fi aloitti.

2014

Viittomakieliset uutiset täytti 20 vuotta.

Tv:n lastenohjelmat täytti 50 vuotta.

Radiot.fi-verkkopalvelu aloitti.

2015

Yle Tunnus otettiin käyttöön.

2016

Sopimus radio- ja tv-draaman arkistojen avaamisesta Yle Areenaan.

2017

Yle Teema ja Yle Fem muuttivat samalle kanavapaikalle Yle Teema & Fem.

Yle juhli Suomen satavuotista itsenäisyyttä Suomi 100 -ohjelmistolla.

Linnan juhlat -lähetys toteutettiin ensimmäistä kertaa kaksikielisenä lähetyksenä.

2018

.

Karvakuono Ransu vietti 40-vuotistaiteilijajuhlaansa. Ransu esiintyi ensimmäisen kerran Ylen Pikku Kakkosessa 4. lokakuuta 1978.

Radion sinfoniaorkesteri vietti 90-vuotisjuhlaa.

Yle näytti Pyeongchangin talviolympialaiset. Olympiastudiossa tehtiin suomalaista tv-historiaa, kun Etelä-Koreassa olevaa hiihtoasiantuntija Sami Jauhojärveä haastateltiin suorassa lähetyksessä AR-tekniikalla.

Yle toteutti ensimmäinen pohjoismaisena yleisradioyhtiönä ja toisena yleisradioyhtiönä maailmassa EU:n siirrettävyysasetuksen. Uudistuksen myötä Yle Areenan kaikki videosisällöt avautuivat EU-alueella matkustavien suomalaisten käyttöön Areena-sovelluksissa.

Svenska Yle otti ensimmäisten joukossa käyttöön sisältöjen ääniohjauksen.

Ylen ensimmäinen sosiaalinen robotti Ylermi aloitti työharjoittelunsa aulapalvelijana.

Ylen palveluiden käyttäjien tietosuoja parani, kun EU:n uutta tietosuoja-asetusta (GDPR) alettiin soveltaa. Henkilötietojen käsittelystä ja käyttäjien oikeuksista kerrotaan lisää sivuilla yle.fi/tietosuoja ja svenska.yle.fi/dataskydd.

Yle Tunnusten määrä rikkoi miljoonan rajapyykin 9.10.

2019

Yle TV1:n legendaarinen Ylen Aamu-tv uudistui Ylen aamuksi.

Yle Areenan kaikki sisällöt avautuivat EU-alueella matkustavien käyttöön kaikille laitteille. Käyttöön tarvitaan Yle Tunnus.

# data[].attributes.body
- Abitreenit
- Vaikuttajamarkkinoinnin hyödyntäminen
-Muuttuva mediakenttä, lukuisat palvelut

# data[].attributes.headline
Jos YLE perustettaisiin tänään... (Ryhmän pohdintaa)

# data[].attributes.subject
Jos YLE perustettaisiin tänään... (Ryhmän pohdintaa)

# data[].attributes.body
-Rahan keräys kansalta haastavaa, veroa vastustettaisiin | Rahoitusperusta yrityksiltä/mainoksilta
-Sisältö pitäisi miettiä kohderyhmän mukaisesti, nykyään nuoret - ennen keski-ikäiset
-Moniulottuvuus: palvelut, some, tv on taskussa/mukana koko ajan.
- Perustettaisiinko YLE:ä tänä päivänä? Mikä olisi omistuspohja?
-AR/VR tv - nuoret tuottamassa / olemassa interaktiivisia lähetyksissä.
-Itse vaikuttamaan lähetyksiin, esim. mitä ohjelmaa tulee mihinkin aikaan, kuka juontaa yms.
-Kokkiohjelmasta suoraan voi valita tuotteet kauppakassiin ja noutaa ne esim. lähimmästä K-Marketista.

# data[].attributes.body
Yle TV1 HD

Yle TV2 HD

Yle Fem (itsenäisenä ohjelmakokonaisuutena)

Yle Teema (itsenäisenä ohjelmakokonaisuutena)

Yle Teema & Fem HD

TV Finland (ulkomailla)

I |  | Yle Radio 1 | Yksi on hyvää seuraa | 1.6.1990
II |  | YleX | Kuuluu sulle | 13.1.2003
III |  | Yle Radio Suomi | 1990
IV |  | Yle X3M | 1997
V |  | Yle Vega | – | 1.10.1997
VI |  | Yle Sámi Radio | 11/1991
VII |  | Yle Mondo | – | 1978 |
VIII |  | Yle Puhe | 6.4.2006
– |  | Yle Klassinen | – | 30.4.1999

Lisäksi

Yle Suomen 18 alueradiota

Yle Vegan 5 alueradiota

Yle Sat 1 (ulkomailla)

Yle Sat 2 (ulkomailla)

# data[].attributes.body
Palvelut[

Yle Areena

Yle Uutiset

Yle Urheilu

Svenska Yle

Abitreenit

Kioski

Yle Elävä arkisto

Yle Tiede

Oppiminen

Yle Teksti-tv

yle.fi/musiikki

Yle Uutisluokka

Yle Tuotanto ja Design

# data[].attributes.body
A-tuubi

Kulttuurikunto

Yle Lapset (sulautui muihin palveluihin, esim. Yle Areenaan)

Olotila

Aivonarikka

YLE Arkki

Tehosto

Supertekstitelevisio

# data[].attributes.body
Yle Areena (Android, iOS, WP8)

Lasten Areena (Android, iOS)

Yle Uutiset Uutisvahti (Android, iOS, WP)

Yle.fi-sovellus (Android, IOS)

Pikku Kakkonen (Android, iOS)

# data[].attributes.body
1927-1945 Pääjohtaja (ja ohjelmapäälikkö 1928-1933) J. V. Vakio
- Loi perustan kiinteälle Yleisradion ja kansainvälisten radioyhtiöiden kiinteälke ja läheiselle yhteistyölle
- Radio muuttui koko maan laajuiseksi sähköistämisen ansiosta.
- Vakio joutui jättämään työnsä sodan aikaisen propagandan vuoksi, vaikka yleisradio ei itse osallistunut sotapropagandaan. Yleisradio antoi koneistonsa valtiollisten elinten ja armeijan käyttöön
- Yleisradion ensimmäinrn liikemerkki Sananlaskun kuusi" otettiin käyttöön
Pääjohtaja Hella Wuolijoki 1945-1950
- Suomessa vaihtui valta ja siten myös radiossa. Hella nimitettiin tehtäväön Suomen hallituksen käskystä sodanaikaisen propagandan vuoksi
- Suomenvirolainen vasemmistopoliitikko, näytelmäkirjailija ja liikenainen
- Jatkosodan aikana hänet tuomittiin vankeuteen maanpetoksesta
-Yleisradiolla oli radiotoiminnan monopoli
Pääjohtaja Einar Sundström 1950-1964
- Konttoripäälliköstä talousjohtajaksi ja sitten pääjohtajaksi
- Euroopan yleisradioliiton hallintoneuvoston jäsen 1954-1964 ja järjestön varapresidentti 1959-1964
- Keskittyi talousasioihin, ei ohjelmatuotantoon
- Kevyen musiikin esittämistä radiossa katsottiin karsaasti
- Kesäolympialaiset 1952, ensimmäinen julkinen televisiolähetys 50-luvun loppupuolella, jolloin televisiovastaanottimia oli vain 15  kappaletta.
- Säännölliset tv-lähetykset aloitettiin tammikuussa 1958 Suomen Television toimesta palveluna.
- Ensimmäiset väritelevisiolaitteet saatiin syyskuusa 1964
- Tesvisio ja Tamvisio siirtyivät Yleisradion omistukseen ja Tesvisiosta tuli Tv 2
Pääjohtaja Eino S. Repo 1964-1969
- Siirtyi Mainos-TV:n ohjrlmajohtajan pestistä
- Antoi nuorille radikaaleille mahdollisuuden ohjelmantekoon. Olivat yhteiskuntakriittisiä ja siksi Revon aikakaudesta ei oidetty. Sitä jopa kutsuttiin "Reporadioksi"
Pääjohtaja Erkki Raatikainen 1970-1979
- Ent. toimittaja ja Sdp:n puoluesihteeri. Palasi toimittajan työhln kautensö jälkeen.
- Normalisoi eli pelasti kriisiin ajautuneen Yleisradion ja palautti hallintoneuvoston luottamuksen
- Toimittajat koulunpenkille ja journalismista laadukkaampaa
Pääjohtaja Sakari Kiuru 1980-1989
- Tuli Kulutusosuuskuntien Keskusliitosta ja toimi myös TV1:n johtajana 5 v
- Nousukauden aikaa. Radiomonopoli murtui.
- Kiurun aikana Ylrisradio loi yhdessä MTV:n ja Nokian kanssa kolmannen valtakunnallisen tv-verkon.
- 1980-luvulla yhtiölle kilpailijoita. Kaupalliset radiot, uusi kaupallinen tv-kanava, kaapelitelevisio ja MTV:n uutiset tulivat markkinoille. Myös yöradiotoiminta aloitettiin.
- Rakennushankkeita: Pasilan radio- ja tv-keskuksen löhetyskeskus, Tampereen Tohlopun laajennus ja alueelliset toimintakeskuset rakennettiin (Jkl oli jo)
Pääjohtaja Reino Paasilinna 1990-1994
- toimittaja, toimituspäällikkö, lehdistöneuvos, kansanedustaja
- Reporadion kasvatti
- 1993 kanavauudistus
- Kansantalouden nousukausi kääntyi laskuun, samoin Yleisradion tal. näkymät
- Yhtiö kansainvälustyi edlleen ja ilmeuudistuksen tarpeellisuudesta tehtiin päätös
Toimitusjohtaja Arne Wessberg 1994-2005
- Nimike muutettiin
- Ajankohtaisen kakkosen taloustoimittaja, erityisohjelmien tuottaja ja TV1:n ja TV2:n johtaja
- Ajoi innokkaasti 1986 toimintansa aloittaneen kolmoskanavan perustamista > johti kolmostelevision hallitusta
- Euroopan yleisradioliitto EBU:n pj ja Nokia Oyj:n hallituksessa
-Digitalisaation valmustelu keskeisin haaste
- Yhtiön kommas laaja visuaalusen ilmeen uudistus toteutettiin
Toimitusjohtaja Mikael Junger 2005-2010
- Siirtyi Microsoftilta tietoyhteiskuntasuhteista vastaava johtajan tehtävistä
- Jouni Backmanin ja Johannes Koskisen erityisavustaja ja Paavo Lipposen poliittinen sihteeri
- Eduskunnan lakimiesryhmän jä
sen
Toimitusjohtaja Lauri Kivinen
2010-2018
- Yleisradion roolin ja rahoituksen vakauttaminen sekä yhtiön luotsaaminen tulevaisuuteen uudenaikaisena julkisen palvelun yhtiönä
- Kivinen korosti kaikessa tekemisessä Ylen sisäisen yhteistyön merkitystä.
- Yle toteutti isoja yhteiskunnallisia hankkeita, tuotti koskettavia ohjelmia ja teki merkittäviä monimediaisia avauksia.
- Yle panosti verkon kehittämiseen
- Useita Yt-neuvotteluja
- Kivinen erosi tehtävästään tammikuussa 2018
14. Toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila
2018- edelleen
- Työskennellyt vuosina 2001–2018 MTV3-televisiokanavan MTV Uutisten uutis- ja ajankohtaisohjelmien vastaavana päätoimittajana. Vuosina 2015–2018 Ylä-Anttila oli sisällöntuotantoyhtiö Mediahub Helsingin toimitusjohtaja. Vuonna 2015 Mediahubiin siirrettiin MTV:n uutistoimitus.
- Ylä-Anttila toimi myös MTV:n toimitusjohtajan varahenkilönä. Huhtikuussa 2018 Ylä-Anttila valittiin Yleisradion toimitusjohtajaksi. Ylä-Anttila on toinen nainen Yleisradion johtajana Hella Wuolijoen jälkeen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä saat seikkaperäiset ohjeet Ylen brändin ja logojen käytöstä. Voit myös ladata logoja alla olevista linkeistä.

Huomaathan, että kaikki Ylen sisältö on tekijänoikeuslain suojaamaa. Laki koskee myös grafiikkaa ja logoja.

Sinulla on oltava lupa, jos haluat käyttää Ylen brändiä tai sen elementtejä, kuten logoja. Pyydä lupa Ylen brändivastaavalta osoitteesta yleinfo@yle.fi.

Lisää tietoja Ylen materiaalien käytöstä saat täältä.

Ylen brändi

Ylen brändi on asiakkaiden tai yleisöjen mielikuva Ylestä. Ylen brändilupaus − se mitä yleisöille ja kansalaisille lupaamme ja mitä he voivat meiltä odottaa − on yhdistelmä missiota ja arvoja.

Yle lupaa ja tekee sen arvojensa mukaisella tavalla: luotettavasti, riippumattomasti ja ihmistä arvostaen. Juuri tämä on myös Yle-brändin ydin.

Usein ajatellaan, että brändiä luodaan ainoastaan markkinoinnin avulla. Tosiasiassa brändimielikuva muodostuu kaikista Ylen palveluista, ohjelmista ja kanavista sekä ihmisistä, jotka Ylen sisällöissä esiintyvät tai jotka tekevät Ylelle työtä. Myös kaikki Ylestä yksityisesti ja julkisesti käytävät keskustelut muokkaavat Ylen brändimielikuvaa.

Haluamme, että yleisöt kokevat Ylen omakseen. Samalla Yle on osa suomalaisten tarinaa ja historiaa.

Nimet ja kirjoitusasut

Yhtiön nimi

Yle kirjoitetaan Yle, ei YLE. Suomeksi ja ruotsiksi käytämme ensisijaisesti nimeä Yle. Virallisissa yhteyksissä käytämme nimeä Yleisradio Oy tai Rundradion Ab. Yhtiön virallinen nimi on englanniksi Yle, the Finnish Broadcasting Company.

Palvelujen nimet

Kanavien ja palvelujen nimet kirjoitetaan seuraavasti:

Ylen logosta on turkoosi, mustavalkoinen sekä valkoinen versio. Turkoosia logoa käytetään pääsääntöisesti Ylen yhtiötasoisessa ilmeessä, markkinoinnissa sekä viestinnässä.

Ylen logon turkoosissa ja mustavalkoisessa versiossa "yle"-teksti on valkoinen. Valkoisessa logoversiossa teksti on avoin, ja pohjaväri näkyy kirjainten läpi.

Valkoista logoa ei saa muuttaa turkoosiksi tai mustaksi, eikä turkoosia logoa saa muuttaa valkoiseksi. Jos logo sijoitetaan valokuvaan, valitaan kuvapohjan valöörin mukaan joko valkoinen tai mustavalkoinen logoversio.

Logon suoja-alue

Ylen logon suoja-alueen sisälle ei saa sijoittaa tekstiä, logoja, grafiikkaa tai muuta sisältöä. Logon suoja-alue määritellään logon leveyden perusteella. Kun logon leveys on 3x, suoja-alue on logon ympärillä kauttaaltaan x, siis kolmannes logon leveydestä.

Logoa ei saa muokata

Logon muotoa, asettelua, osia, suoja-alueita tai väriä ei saa muuttaa. Logon tekstiä ei saa irrottaa logon pohjamuodosta. Logon suoja-alueelle tai logon päälle ei saa sijoittaa grafiikkaa tai kuvia. Logosta ei saa tehdä omia versioita. Logon tulee erottua taustasta. Valkoista logoa ei saa muuttaa turkoosiksi tai mustaksi, eikä turkoosia logoa valkoiseksi.

Ylen kanava- ja palvelulogoja käytetään yhtiön kanavilla ja sovelluksissa joko mustavalkoisina tai valkoisina. Logoversiota käytetään ainoastaan sellaisilla väripohjilla tai kuvien päällä, joista logo erottuu selkeästi.

Ylen kanavalogojen perusversiot

Yle Areena - Yle Arenan
Yle Elävä arkisto - Yle Arkivet
TV Finland
RSO - Radion sinfoniaorkesteri

Yle Uutiset - Yle Nyheter - Yle News - Yle Novosti
Yle Urheilu - Yle Sporten - Yle Sport

Ylen kanavalogojen värilliset versiot

Logoista on olemassa myös värilliset versiot ohjelmaoppaita, koontiesitteitä ja muita sellaisia tilanteita varten, joissa tv- tai radiokanavalogot esiintyvät joukkona. Mikäli tarvitset näitä versioita, ota yhteyttä Ylen viestintään, yleinfo@yle.fi.

Allekkain sommitellut kanava- ja palvelulogot

Ensisijaisesti käytetään vaakasuuntaan sommiteltuja logoja.

Kanava- ja palvelulogoista voidaan käyttää myös pystysuuntaisesti asemoituja logoversioita. Tämä tulee kyseeseen silloin, kun vaakasuuntainen logo ei sovellu pohjan muotoon. Näin on esimerkiksi Facebook-profiilikuvassa tai tv-oppaissa.

Logot painotuotteissa

Logot asemoidaan kaikissa painotuotteissa vasempaan yläkulmaan aina kuin mahdollista. Tällaisia painotuotteita ovat muun muassa lomakkeet, postikortit, julisteet, ilmoitukset, roll-upit, esitteet ja muut julkaisut.

Logon käytössä ja väriversion valinnassa sovelletaan yleisiä logo-ohjeita. Logoa ei saa itse värittää esimerkiksi painotuotteen kokonaisvärimaailmaan paremmin sopivaksi, vaan olemassa olevista versioista valitaan kyseiseen painotuotteeseen parhaiten soveltuva versio.

Logoja tulee käyttää seuraavan kokoisina paperikoon mukaan. Jos painotuotteesi poikkeaa näistä standardeista, hae aina lähinnä oleva koko logolle.

Koko lasketaan aina yhtiölogon korkeutena, myös kanava- ja palvelulogoyhdistelmissä. Ylen logon minimikorkeus on 6 mm sekä pelkässä yhtiölogossa että palvelulogoyhdistelmissä.
A6 = 10 mm (7 mm etäisyys reunoista)
A5 = 13 mm (10 mm etäisyys reunoista)
A4 = 16 mm (12 mm etäisyys reunoista)
A3 = 22 mm (16 mm etäisyys reunoista)
A2 = 30 mm (20 mm etäisyys reunoista)
A1 = 40 mm (28 mm etäisyys reunoista)
A0 = 55 mm (35 mm etäisyys reunoista)
Värit
Ylen pääväri on turkoosi.
Digitaalisessa käyttöympäristössä käytetään logon RGB-väriä tai HTML-väriä.
Yksiväripainatuksessa käytetään logon PMS-väriä.
Neliväripainatuksessa käytetään logon CMYK-väriä.
Lisävärinä voidaan käyttää hopeaa tai harmaata.
sRGB 187, 188, 188
PMS Cool Gray 4
CMYK 0, 0, 0, 35
#bbbcbc

Lisäväripalettia voidaan käyttää yhtiötasoisissa julkaisuissa, esityksissä, infografiikassa, graafeissa ja visualisoinneissa. Väripalettia voidaan käyttää myös referenssinä ohjelmailmeissä ja -tuotannoissa.

Typografia

Ylen omaa Yle-fonttia käytetään kaikessa yhtiötasoisessa viestinnässä ja markkinoinnissa. Yle-fonttia ei saa käyttää ohjelmatuotannossa.
Yle-fonttia saa käyttää ainoastaan Ylen omiin käyttötarkoituksiin. Fontti tulee poistaa käytön jälkeen Ylen ulkopuolisista laitteista.
Yle-fontin saat tarvittaessa ottamalla yhteyttä Ylen viestintään, yleinfo@yle.fi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä saat seikkaperäiset ohjeet Ylen brändin ja logojen käytöstä. Voit myös ladata logoja alla olevista linkeistä. Huomaathan, että kaikki Ylen sisältö on tekijänoikeuslain suojaamaa. Laki koskee myös grafiikkaa ja logoja. Sinulla on oltava lupa, jos haluat käyttää Ylen brändiä tai sen elementtejä, kuten logoja. Pyydä lupa Ylen brändivastaavalta osoitteesta yleinfo@yle.fi.

# data[].attributes.headline
Ylellinen elämäni - Ylen brändin kehitys kirjaa käytetty tietolähteenä 

# data[].attributes.subject
Ylellinen elämäni - Ylen brändin kehitys kirjaa käytetty tietolähteenä 