# data[].attributes.body
Diskursen skal passe til din målgruppe, som man ønsker at ramme. Det er vigtigt, at man sikrer sig, at den diskurs, man vil kommunikere ud, også er en, der resonerer med målgruppen. Derudover kan diskursen være et vigtigt værktøj yderligere i kommunikationen - man kan fx gennem en diskursanalyse på sin kommunikation finde ud af, om ens kommunikation er ‘skarpvinklet’ eller om den kan stritte i flere retningen. Det gælder også for ens narrativer og for storrytelling.

# data[].attributes.body
Kernebudskaber, kommunikationsmål(hvem/hvor mange vil vi ramme), overordnet narrativ, målgruppe beskrivelse, hvordan rammer vi målgruppen, forandringsmål.

- Hvad har vi lært indtil nu:
Det er godt at være kortfattet og præcis i sin fremlæggelse af strategien.
-  Det er vigtigt at tage målgruppen alvorligt og inddrage dem.
- Det er vigtigt, at de forskellige indsatser i kampagnen arbejder henimod de samme mål

# data[].attributes.body
De 4 grundelementer i strategisk storytelling indebærer tid, mening, konflikt og spænding. Tid dækker over fortællingens tid, og der deles op i panoramisk og scenisk tid. Der kan være stor forskel på kronologien i historiens tid og fortællingens tid. 'Mening' dækker over hvilken framing eller betydning der afspejles med fortællingen. 'Konflikt' kan være med til at bringe nogle værdier i spil, det kan også være med til at gøre fortællingen mere spændene og frembringe nogle særlige værdier. 'Suspense/ Spænding' gør fortællingen mere levende og interessant, det kan være spørgsmål eller konflikter, der skaber spændingen, og som skal forløses på et tidspunkt. Det er de 4 grundelementer, man kan vælge at lægge vægt på, og som man eventuelt kan skrue på.

I sin strategiske storetelling kan man lade sig inspirere af fortællemodeller fra fiktion og fortællende journalistik. Det kan være eventyrmodellen, Wall Street Journal-modellen, berettermodellen, hero’s journey m.fl. Det kan være en hjælp at prøve at sætte sin historie (fx en kernefortælling) ind i forskellige modeller for at blive inspireret til en mere kreativ udformning med karakterer, suspense og mål.

I Hustler for kloden gruppen har vi i kernefortællingen lagt vægt på konflikten imellem jordens ressourcer og den almindelige danskers forbrug. For at eksemplificere dette, har vi gjort brug af hverdagsscener fra tøjvask og kaffe på farten.

I vores videoprodukt er der ikke tænkt så meget i tid og suspense men i højere grad på hovedpersoner, som seeren kan identificere sig med, som har et mål om at spare penge og gøre noget godt for kloden.

# data[].attributes.body
Man kan benytte sig af et mere levende sprog, der gør fortællingen mere spændende for modtagerne.
Derudover kan man lade sig inspirere af den litterære verden i forhold til fortællermodeller.
Det kan f.eks ses i FN opgaverne, hvor Josephines gruppe brugte aktantmodellen i deres pitch, og har bygget kærnefortællingen op om de 5-hv spørgsmål.

# data[].attributes.body
Man bruger den narrative genretræk, der kaldes engagement, der kan skabe noget brugerinddragelse. Det kan være med til at underholde publikummet. Det bruger man til at gøre, i dette tilfælde FN’s verdensmål, mere spiselige/håndgribelige for det almene publikum - her er det de unge, der foretrækker let læselig tekst, som er nem og hurtig at spise sig igennem. Det hele handler om at kunne presse så meget information ned på få sætninger, som er underholdende, engagerende og konkrete nok til at fange læseren på kort tid.

# data[].attributes.body
En god start er at formulere en overordnet målsætning og nogle konkrete mål for strategien - herunder både kommunikationsmål og forandringsmål.
Herefter er det vigtigt at identificere og beskrive sin målgruppe, så man ved, hvem kommunikationen skal målrettes til. Man kan med fordel lave en idealtypebeskrivelse af sin målgruppe, så kommunikationen bliver mere konkret.
Så skal man finde sine kernebudskaber. Det er det helt grundlæggende, man ønsker at udbrede med sin kampagne.
Disse sikrer, at kampagnen arbejder i en retning, og at der ikke er indsatser, der falder udenfor.
Nu skal strategiens koncept udvikles. Maggiterningen af ens strategi skrives på fire-fem linjer, så idéen står skarpt. Samtidig formuleres det, hvilke indsatsområder man påtænker at benytte - fysisk såvel som online. Og herunder skal der også udarbejdes en strategi for de kanaler, man vælger at benytte sig af.
Herefter udfoldes strategien med konkrete eksempler på, hvilke produkter den kan indeholde.
Strategiens tidsplan er det næste. Strategien skal planlægges, hvornår skal hvad ske og i hvilken rækkefølge. Skal strategien være tidsbegrænset, eller bliver den cyklisk over hele året. Uanset hvordan strategien er tilrettelagt, så skal det visualiseres.
Til slut kan man med fordel opstille en række kriterier, hvorpå man måler, hvor vellykket kampagnen har været.

Indtil nu har vi lært:
Gør din præsentation "lækker" - så sælger den sgu bare bedre.
Hav målgruppen i tankerne gennem hele strategien, således den virkelig rammer dem.

# data[].attributes.body
-        Formulere mål

-        Kernebudskaber

-        Grundnarrativ

-        Hvordan man kommer i mål

-        Interessent analyse

Det er vigtigt, at elementerne taler ind i det samme, så man ikke har en strategi, der afviger fra målgruppen. Det kan være svært at ramme en målgruppe, som man ikke selv er en del af. Derfor er det vigtigt at bruge virkemidler fra de forskellige fortællemodeller. Sørg for at være præcis i sproget og bevidst om, hvem man taler til. En god kommunikationsstrategi er ikke nødvendigvis kun en strategi op til og under et event, men kan også være før/under/efter.

# data[].attributes.body
Hvis man bryder ordet “diskurs” op, betyder “dis” tale, mens “kurs” betyder retning. Derfor handler diskurs om, hvordan vi vælger at italesætte eller vinkle et bestemt emne. Den måde, vi taler om tingene på, er med til at konstruere den virkelighed vi lever i, og dermed er diskursen med til at understøtte storytelling.

Når man vælger sin diskurs, vælger man også en bestemt måde at kommunikere et budskab/narrativ på. Den måde man kommunikerer budskabet på, har indflydelse på, hvem man rammer, og hvordan modtageren opfatter det.

Når du skal lave en diskursanalyse af en tekst, kan du lave nogle nedslag i teksten, som kunne være nodalpunkt, ækvivalenskæde, differenskæde og antagonismer. Denne analyse kan laves for at kortlægge, hvilken diskurs forfatteren af en tekst har skrevet den ud fra.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at være bevidst om, at et emne har flere indgangsvinkler. Man kan fortælle en historie på forskellige måder. Man skal være bevidst om diskursen i det narrativ man anvender i forhold til sin målgruppe. Forsøger man f.eks. at ramme en ung målgruppe på Tik Tok, kan en humor-diskurs være med til at ramme målgruppen.

Opsamlende kan det siges, at diskursen er et vigtigt redskab i forhold at være bevidst om det man afsender i sin storytelling.