# data[].attributes.body
1. Mette kategoriseres som hjemløs og misbruger, ud fra samfundets definition af, hvornår man er hjemløs samt, hvornår man er misbruger.

2. Som prostitueret udsættes hun for vold af mænd/en mand. Her tilbydes hun ophold på krisecenter efter SEL § 109. Man forbinder herunder prostitution som ‘billig’, hvor hun stigmatiserer sig selv ved at gå med kraftig/tung makeup samt hendes påklædning, som er stramtsiddende og ofte kjoler, med høje hæle. Hun fremstår her som en ‘pleaser’, da hun skal tilgodese, hvordan mænd ønsker at se hende, for at ville ‘købe’ hende.

3. Som misbruger og hjemløs har hun ikke sine børn hos sig. Hendes søn bor hos sin far, mens datteren bor hos Mettes søster.

4. Hun bekræfter stigmatiseringen af rige mennesker om, at de kun tænker på penge og udstråler arrogance. Hun starter selv som ‘entourage’, hvor hun skal dække alle andres behov for at få penge, som er det eneste hun tænker på i denne fase. Hun kan dog ikke selv leve op til denne fordom, som andre mennesker har om de rige i og med, at hun ved at have dette job, starter et misbrug, da hun er ansat til at ‘please’ de kendte, hvor hun tjener penge på at stille andres behov i en tidlig alder. Dermed er prostitution det mest nærlæggende at tjene penge på ude på gade, da hun ender som hjemløs, da hun ikke kender til andet.

5. Hun bekræfter desuden også den stigmatisering, man har om, at de kendte stjerne/hollywoodstjerne er på stoffer, som hun direkte fortæller, at hun oplevede i sit job som ‘entourage’.

# data[].attributes.headline
Gruppe 5Opgave 3: Mikro: Godt at omstændighederne er koblet til Mettes indre psykologiske univers – oplevelserne (af svigt, både fra andre og til andre), Mettes behov for tryghed. Meso: Institutionsniveauet: Godt – det kan være krisecentre, kommunen, - ja, det er underligt at det ikke er opdaget. Der er mange der går under radaren (ikke modtager ydelser fra det offentlige). Gadesygeplejesken? Makro: Makroperspektiv har fokus på de overordnede strukturer (fx kulturelle normer, politiske systemer, globalisering) fx normer i samfundet ift hjemløshed, politiske initiativer i forhold til hjemløshed). Fin kobling til at hun ikke deltager i samfundet – det er en norm i dag jf. Workfare-strategien. God kobling mellem niveauerne til sidst! 3.2 det dynamiske perspektiv hvor helhedssyn også skal indgå – det hedder pathwayteorien dvs. der kan være mange veje ind og ud af hjemløshed som der også er for Mette.Opgave 4: Fin beskrivelse af Housing First, det er korrekt at det er boligen først, da det er en basal menneskerettighed. HF skal ses i modsætning til trappetrinsmodellen (hvor man så at sige gør jeg fortjent til en bolig efter afrusning / behandling). Grundprincipperne eller værdier i Hoursing First er beskrevet Baggrund — Socialstyrelsen - Viden til gavn. 4.2 God gennemgang af bostøttemetoderne. God vurdering af at det skal være CTI da det er en overgang og tidsafgrænset. Det kan diskuteres om Mette er i målgruppen for bostøttemetoderne, eller om hun kan klare sig med en § 85 SEL/§ 101 SEL.

# data[].attributes.subject
Gruppe 5Opgave 3: Mikro: Godt at omstændighederne er koblet til Mettes indre psykologiske univers – oplevelserne (af svigt, både fra andre og til andre), Mettes behov for tryghed. Meso: Institutionsniveauet: Godt – det kan være krisecentre, kommunen, - ja, det er underligt at det ikke er opdaget. Der er mange der går under radaren (ikke modtager ydelser fra det offentlige). Gadesygeplejesken? Makro: Makroperspektiv har fokus på de overordnede strukturer (fx kulturelle normer, politiske systemer, globalisering) fx normer i samfundet ift hjemløshed, politiske initiativer i forhold til hjemløshed). Fin kobling til at hun ikke deltager i samfundet – det er en norm i dag jf. Workfare-strategien. God kobling mellem niveauerne til sidst! 3.2 det dynamiske perspektiv hvor helhedssyn også skal indgå – det hedder pathwayteorien dvs. der kan være mange veje ind og ud af hjemløshed som der også er for Mette.Opgave 4: Fin beskrivelse af Housing First, det er korrekt at det er boligen først, da det er en basal menneskerettighed. HF skal ses i modsætning til trappetrinsmodellen (hvor man så at sige gør jeg fortjent til en bolig efter afrusning / behandling). Grundprincipperne eller værdier i Hoursing First er beskrevet Baggrund — Socialstyrelsen - Viden til gavn. 4.2 God gennemgang af bostøttemetoderne. God vurdering af at det skal være CTI da det er en overgang og tidsafgrænset. Det kan diskuteres om Mette er i målgruppen for bostøttemetoderne, eller om hun kan klare sig med en § 85 SEL/§ 101 SEL.

# data[].attributes.headline
Gruppe 7Opgave 1: virkelig fin gennemgang med referencer til kategorierne (1,5, 6 det er dog med kontrakt). Kategori (3) er dog en joker da Mette er på krisehjem: Kvindekrisecentre er dog ikke medtaget i den danske kortlægning af hjemløshed (benjaminsen, 2019): ` Der er dog foretaget visse tilpasninger til danske forhold, fx at kvinder, der opholder sig på kvindekrisecentre på grund af vold i fami lien, ikke indgår i den danske hjemløshedsdefinition, mens de derimod er inkluderet i både ETHOS- og ETHOS-light-klassifikationerne (Benjaminsen & Christensen, 2007).`side 15.Opgave 2: Strukturelle forhold, god pointe i forhold til boligmangel, det kan også være lave overførselsindkomster. Jeg vil føje det i har skrevet om institutionelle forhold til det strukturelle. Institutionelle forhold er bl.a. velfærdsstatens institutioner fx lange ventetider på bolig. Super gode detaljer på det interpersonelle niveau, omsorgssvigt, misbrug, og de skader det har i forhold til dannelse af relationer. Flot kobling til tilknytningsteori og copingstrategier. 2.2. fint at I refererer til social eksklusion, og Dyb social eksklusion er ´ hvor relativt få er berørt af social eksklusion på flere forskellige og eventuelt overlappende områder – fx fattigdom, dårlige boligforhold, social isolation, dårligt helbred, manglende deltagelse i politik og fritidsaktiviteter´(larsen, 2009, 28)Opgave 3: Mikro er der overlap til det individuelle niveau (det kan være fysiske/psykiske forhold, håb, drøme, super godt med manglende anerkendelse og tryghedsdimensionen. Meso er institutioner – fint med de to eksempler, også misbrugscenter, kommunen. Makroperspektiv har fokus på de overordnede strukturer (fx kulturelle normer, politiske systemer, globalisering) fx normer i samfundet ift hjemløshed, politiske initiativer i forhold til hjemløshed) 3.2 Fin beskrivelse af det dynamiske perspektiv hvor helhedssyn også skal indgå – det hedder pathwayteorien.Opgave 4: Husk principperne bg Housing First, ellers fint (se evt. gruppe 2 for dette). CTI metoden – kunne I uddybe hvorfor det lige skal være den metode, den er tidsafgrænset på 9 mdr. Én begrundelse kunne være at CTI-medarbejderen arbejder på at opbygge et støttenetværk. Spørgsmålet er dog om Mette er då dårligt fungerende at hun har brug for bostøttemetoder.

# data[].attributes.subject
Gruppe 7Opgave 1: virkelig fin gennemgang med referencer til kategorierne (1,5, 6 det er dog med kontrakt). Kategori (3) er dog en joker da Mette er på krisehjem: Kvindekrisecentre er dog ikke medtaget i den danske kortlægning af hjemløshed (benjaminsen, 2019): ` Der er dog foretaget visse tilpasninger til danske forhold, fx at kvinder, der opholder sig på kvindekrisecentre på grund af vold i fami lien, ikke indgår i den danske hjemløshedsdefinition, mens de derimod er inkluderet i både ETHOS- og ETHOS-light-klassifikationerne (Benjaminsen & Christensen, 2007).`side 15.Opgave 2: Strukturelle forhold, god pointe i forhold til boligmangel, det kan også være lave overførselsindkomster. Jeg vil føje det i har skrevet om institutionelle forhold til det strukturelle. Institutionelle forhold er bl.a. velfærdsstatens institutioner fx lange ventetider på bolig. Super gode detaljer på det interpersonelle niveau, omsorgssvigt, misbrug, og de skader det har i forhold til dannelse af relationer. Flot kobling til tilknytningsteori og copingstrategier. 2.2. fint at I refererer til social eksklusion, og Dyb social eksklusion er ´ hvor relativt få er berørt af social eksklusion på flere forskellige og eventuelt overlappende områder – fx fattigdom, dårlige boligforhold, social isolation, dårligt helbred, manglende deltagelse i politik og fritidsaktiviteter´(larsen, 2009, 28)Opgave 3: Mikro er der overlap til det individuelle niveau (det kan være fysiske/psykiske forhold, håb, drøme, super godt med manglende anerkendelse og tryghedsdimensionen. Meso er institutioner – fint med de to eksempler, også misbrugscenter, kommunen. Makroperspektiv har fokus på de overordnede strukturer (fx kulturelle normer, politiske systemer, globalisering) fx normer i samfundet ift hjemløshed, politiske initiativer i forhold til hjemløshed) 3.2 Fin beskrivelse af det dynamiske perspektiv hvor helhedssyn også skal indgå – det hedder pathwayteorien.Opgave 4: Husk principperne bg Housing First, ellers fint (se evt. gruppe 2 for dette). CTI metoden – kunne I uddybe hvorfor det lige skal være den metode, den er tidsafgrænset på 9 mdr. Én begrundelse kunne være at CTI-medarbejderen arbejder på at opbygge et støttenetværk. Spørgsmålet er dog om Mette er då dårligt fungerende at hun har brug for bostøttemetoder.

# data[].attributes.headline
Gruppe 6:Opgave 1: Korrekt Mette har tidligere boet på gaden (1), men også hos venner (5). Kvindekrisecentre er dog ikke medtaget i den danske kortlægning af hjemløshed (benjaminsen, 2019): ` Der er dog foretaget visse tilpasninger til danske forhold, fx at kvinder, der opholder sig på kvindekrisecentre på grund af vold i fami lien, ikke indgår i den danske hjemløshedsdefinition, mens de derimod er inkluderet i både ETHOS- og ETHOS-light-klassifikationerne (Benjaminsen & Christensen, 2007).`side 15.Opgave 2: Strukturelle forhold – fint (dyre boliger), Mette har en uddannelse (pædagog) (kan højst sandsynligt ikke arbejde på grund af misbrug). Institutionelle forhold: korrekt. Der er også et issue med lange ventetider på bolig. Interpersonelle forhold er også misbrug, tidlig skade som indvirker på hvordan Mette danner netværk sidenhen. Individuelle forhold: God tidslinje, men der mangler lidt på fx hendes kompetencer, copingstrategier, håb og drømme osv. 2.2 Gode perspektiver på at udsatte hjmløse er ekskluderet og at Danny ønsker sig en ven fra et ikke-misbrugsmiljø. Dyb social eksklusion er ´ hvor relativt få er berørt af social eksklusion på flere forskellige og eventuelt overlappende områder – fx fattigdom, dårlige boligforhold, social isolation, dårligt helbred, manglende deltagelse i politik og fritidsaktiviteter´(larsen, 2009, 28)Opgave 3: mirko – udmærket. Også at der kan være psykiske og fysiske problemstillinger. Mette har depression og nyrebækkenbundsproblemer. Meso-niveau er fuldstændigt super godt dækket ind, nemlig at der er få (vist kun 30% af de hjemløse der får en handleplan). Derved kan det blive svært at lave opfølgninger om fælles mål!! Godt på makro. 3.2 Fin forståelse af det dynamiske, ud fra pathway-tilgangen. Den giver god mening på Mette, da der er flere veje ind og ud af hjemløshed for hende. Opgave 4: Fin beskrivelse af HF og for  principperne bag Housing First se nærmere herom i gruppe 2s besvarelse. Mette kan selv håndtere dagligdags ting og strukturere, og er ikke i målgruppen til en § 107, god pointe med misbrugsbehandling og en § 85. Tænker at det er støtten omkring hende.Opgave 5: God indledende overvejelser omkring stigma. Også godt de tre former for stigma kobles på, de kunne dog fint omsættes i et af de sidste afsnit fx at hjemløse er dovne (karaktermæssig brist). Fine eksempler til sidst på fysisk stigma (udseende, væremåde)

# data[].attributes.subject
Gruppe 6:Opgave 1: Korrekt Mette har tidligere boet på gaden (1), men også hos venner (5). Kvindekrisecentre er dog ikke medtaget i den danske kortlægning af hjemløshed (benjaminsen, 2019): ` Der er dog foretaget visse tilpasninger til danske forhold, fx at kvinder, der opholder sig på kvindekrisecentre på grund af vold i fami lien, ikke indgår i den danske hjemløshedsdefinition, mens de derimod er inkluderet i både ETHOS- og ETHOS-light-klassifikationerne (Benjaminsen & Christensen, 2007).`side 15.Opgave 2: Strukturelle forhold – fint (dyre boliger), Mette har en uddannelse (pædagog) (kan højst sandsynligt ikke arbejde på grund af misbrug). Institutionelle forhold: korrekt. Der er også et issue med lange ventetider på bolig. Interpersonelle forhold er også misbrug, tidlig skade som indvirker på hvordan Mette danner netværk sidenhen. Individuelle forhold: God tidslinje, men der mangler lidt på fx hendes kompetencer, copingstrategier, håb og drømme osv. 2.2 Gode perspektiver på at udsatte hjmløse er ekskluderet og at Danny ønsker sig en ven fra et ikke-misbrugsmiljø. Dyb social eksklusion er ´ hvor relativt få er berørt af social eksklusion på flere forskellige og eventuelt overlappende områder – fx fattigdom, dårlige boligforhold, social isolation, dårligt helbred, manglende deltagelse i politik og fritidsaktiviteter´(larsen, 2009, 28)Opgave 3: mirko – udmærket. Også at der kan være psykiske og fysiske problemstillinger. Mette har depression og nyrebækkenbundsproblemer. Meso-niveau er fuldstændigt super godt dækket ind, nemlig at der er få (vist kun 30% af de hjemløse der får en handleplan). Derved kan det blive svært at lave opfølgninger om fælles mål!! Godt på makro. 3.2 Fin forståelse af det dynamiske, ud fra pathway-tilgangen. Den giver god mening på Mette, da der er flere veje ind og ud af hjemløshed for hende. Opgave 4: Fin beskrivelse af HF og for  principperne bag Housing First se nærmere herom i gruppe 2s besvarelse. Mette kan selv håndtere dagligdags ting og strukturere, og er ikke i målgruppen til en § 107, god pointe med misbrugsbehandling og en § 85. Tænker at det er støtten omkring hende.Opgave 5: God indledende overvejelser omkring stigma. Også godt de tre former for stigma kobles på, de kunne dog fint omsættes i et af de sidste afsnit fx at hjemløse er dovne (karaktermæssig brist). Fine eksempler til sidst på fysisk stigma (udseende, væremåde)

# data[].attributes.body
4.1
Housing First-tilgangen bygger på vigtigheden af allerede i starten af et indsatsforløb at skabe en stabil boligløsning for borgeren. Boligen skal dog ikke nødvendigvis komme inden den sociale støtte eller andre indsatser, som borgeren har brug for. Tværtimod indgår en kombination af den sociale støtte og boligløsningen i en samlet indsats. Den sociale støtte er dermed et kerneelement i Housing First-indsatsen, for at borgeren kan håndtere de psykosociale problemer, der ligger bag borgerens hjemløshed.

1. ACT: Denne bostøtte består af et tværfagligt indsatsteam bestående af både sociale og behandlingsmæssige kompetencer. Dette i form af socialpædagoger, en sygeplejerske, en psykiater og en misbrugsbehandler. Der kan derudover tilknyttes en socialrådgiver og en jobkonsulent. Dette er forudsætninger for at kunne give en skræddersyet social støtte, som er tilpasset den enkelte borgers behov. Dette er velegnet til borgere med komplekse støtte behov, som er forårsaget af svær psykisk sygdom og/eller massive misbrugsproblemer, og som derudover har vanskeligt ved at benytte de generelle støtte- og behandlingssystemer, herunder distriktspsykiatrien eller ambulant misbrugsbehandling.

2. ICM: Denne metode er baseret på case-management-modellen. Her er det en støtteperson, der fungerer som tovholder samt støtter borgeren i deres behov og brug af støtte- og behandlingsmuligheder. ICM-metoden er målrettet til borgere som har betydeligt behov for støtte, men som samtidigt kan benytte øvrige støtte- og behandlingssystemer modsat de borgere som er i målgruppen for ACT-indsatsen.

3. CTI: Denne bostøtte form er en case-management-metode med fokus på rehabilitering. Metoden er for borgere, som har behov for støtte i en kritisk overgangsfase. Metoden er en intensiv, tidsafgrænset og fokuseret indsats, der er opdelt i tre faser, og som er meningen at skulle forløbe sig over en samlet periode på ni måneder. Intensiteten er stor i begyndelsen af forløbet for så at aftage i takt med, at opgaver og ansvar overdrages til borger og evt. netværk.

4.2
Ud fra vores vurdering vil det være CTI metoden, som Mette vil være i målgruppe for. Dette, da vi ser hende som ressourcestærk i den forstand, at hun godt kan holde et hjem samt har motivation for at bo i egen bolig og komme ud af sit misbrug. Hendes hæmsko er hendes usikkerhed sammen med ensomheden i at være selv, hvor vi ser hende som en ‘tryghedsnarkoman’. Hun skal have hjælp, støtte og vejledning i at kunne bo alene, og til at navigere rundt i hendes muligheder ift. bolig, misbrugsbehandling og beskæftigelse. Derudover til at etablere et netværk, samtidig med at styrke det netværk, hun har i familien, der er svækket lige nu.

# data[].attributes.body
Valgt caseperson: Mette

Opgave 1
Mette har tidligere boet på gaden, og overnattet på gaden på må og få. Der har hun lagt i kategori 1: "1. Overnatter på gaden, i trappeopgang, i et skur eller lignende".

Efterfølgende har hun boet hos bekendte og har derfor lagt i kategori 5 "5. Bor midlertidigt og uden kontrakt hos familie, venner eller bekendte" I dokumentaren ser vi at hun bor på et krisecenter kategori 3: "3. Overnatter på akut/midlertidigt botilbud som herberger og forsorgshjem" Til sidst ser vi at hun får tilbudt en lejlighed, hun skal bo midlertidigt i, indtil der findes noget permanent. Denne lejlighed går under udslusningsbolig i kategori 6: "6. Bor i midlertidig udslusningsbolig uden permanent kontrakt"

Opgave 2

2.1.Ifølge Edgart & Meert (2005) kan hjemløshed som socialt problem forstås ud fra forskellige perspektiver (Strukturelle, institutionelle, interpersonelle og individuelle forhold). Beskriv hvad der udgør case personens sociale problem ud fra disse fire perspektiver. Se siderne 164 og 179 i ´Perspektiver på udsathed: Artikel om Mette

Strukturelle forhold: Mette er hjemløs og bor på nuværende tidspunkt på et krisecenter. Det strukturelle forhold kommer til udtryk i og med at Mette har ventet 3 år på en bolig, og at det først bliver en mulighed, som vi følger hende undervejs i dokumentaren. Dette skyldes bolig manglen i de større byer. Hun får en almen bolig efter §105 - udslusningsbolig.

Institutionelle forhold: Hun har en uddannelse som pædagog, hvor hun har arbejdet som vikar indtil hun i 2020 blev fastansat, ifølge artiklen der er lavet om Mette, i forbindelse med dokumentation. Hun er derfor tilknyttet arbejdsmarkedet.

Interpersonelle forhold: Bækkenbundsskade, omsorgssvigt fra moren, misbrug, livet som prostitueret, selvfortællinger: forældre så børn(da hun er vokset op med misbruget, det dårlige selskab (da hun kom til London, levede hun i sus og dus, der var det netværk, der sat hende i forbindelse med hendes stofmisbrug) samt alkohol. Mette er vokset op med fester og alkohol, og begyndte som 13 årig at drikke sig fuld sammen med sin far, og opdagede at hun ikke havde en stop knap. Hun ville blive ved med at drikke, indtil hun blev dårlig, kastede op og derefter fortsatte.

Individuelle forhold: Vi ved at børn med tryg tilknytning, udvikler en højerer grad af modstandsdygtighed/resiliens overfor senere psykiske belastninger. Vi mener at Mette har en usikker, afvisende tilknytningstype, idét hun har tendens til at fortrænge ting, hvilket vi anser for at være hendes copingstrategi. Vi ved også at Mettes børn er en stor motivation for at hun skal få det bedre.

Opgave 2.2

Ud fra filmen kan den sociale eksklusion komme til udtryk hos Mette, ved at hun intet arbejde har, er ikke en del af samfundet og bidrager ikke til skatten i Danmark. Mette står uden uddannelse og dette er endnu et tegn på den sociale eksklusion.

Mettes far er bipolar og dette har ført til at Mette har haft en ensom barndom uden en faderrolle. Mette har 2 børn, som hun senere hen efterlader for at flytte til København. Hun har ikke brudt den sociale arv fra sin far. Hun har selv oplevet at blive efterladt af sin far og nu sker dette for hendes egne børn.

Opgave 3

3.1   Beskriv årsagerne til case-personens sociale problem ud fra et mikro-, meso- og makro perspektiv.

Mikro: “Jeg har brug for enormt meget tryghed. I virkeligheden er der bare et lille skræmt barn indeni mig, som skriger på tryghed”
Manglende anerkendelse fra forældre, selvværdet lider under det, moderen tager væk men fravælger at tage Mette med til fordel for den anden datter.
Meso: Kommunen får Mette ind på et krisecenter, og efterfølgende ud i almen bolig.
Makro:

3.2   Hvad betyder det at hjemløshed skal forstås i et dynamisk perspektiv (Benjaminsen, 2017: 179 nederst-180 fra bogen ´Perspektiver på udsathed´)

Når det skal forstås i et dynamisk perspektiv, er det fordi der før var en forståelse af at vejen ud i hjemløshed var som en nedadgående spiral, hvor det er resultatet af en lang marginaliseringsproces, hvor man til sidst endte ud i hjemløshed. Hvor med en dynamisk forståelse er der mange veje ind og ud af hjemløsheden igennem livet, hvor hjemløsheden kan opstå som en sammenspil mellem mange faktorer.

4.1   Hvad er Housing First? Hvilke værdier bygger tilgangen på? (Se side 16-17 i ´Udbredelsen af Housing First – Muligheder og barrierer i implementeringen af Housing First på hjemløshed området i Danmark

Housing First er en helhedsorienteret indsat for hjemløse. Tanken bag dette er at man først skal løse bolig forholdene før alt andet. Housing first bygger på værdierne om respekt, empati og medmenneskelighed over for alle.
Grundtanken bag Housing First er at bolig er en basal menneskeret og derfor skal alle have et tag over hoved som det første.

4.2  Hvilken bostøtte-metode vurdere I er velegnet til case-personen?  (side 17 i samme rapport).

Den metode som vi vurderer er mest velegnet til Mette er CTI metoden da den har fokus på at støtte og hjælpe borgere med deres behov. Tanken bag CTI er at borgerne får redskaber til at hjælpe sig selv og lærer at leve et selvstændigt liv.

# data[].attributes.headline
Gruppe 3 – opgave 4Udmærket præsentation af Housing First med principper og recovery-tilgange. God pointe at anvende ICM, da Danny selv kan bruge mændenes hjem, og at det skal være en længerevarende støtte. Det kan diskuteres om ikke Danny er i målgruppen for ACT som er til den målgruppe med meget komplekse støttebehov, her tænker jeg især på, at Danny ikke kan benytte det eksisterende behandlingssytem (det fremgår ikke af filmen)Gruppe 3 – opgave 5Fine eksempler på stigma. Der er generelt eksempler på stigma  (Fysiske deformiteter, udseende.; Karaktermæssige egenskaber (misbrug, etc.). Stigmatisering  ”… sker der en perceptionsmæssige udradering af alle de unikke personlige kvaliteter og egenskaber, som stigmatiserede mennesker selvsagt også rummer.” (Kristiansen & Jacobsen 2018: 168)

# data[].attributes.subject
Gruppe 3 – opgave 4Udmærket præsentation af Housing First med principper og recovery-tilgange. God pointe at anvende ICM, da Danny selv kan bruge mændenes hjem, og at det skal være en længerevarende støtte. Det kan diskuteres om ikke Danny er i målgruppen for ACT som er til den målgruppe med meget komplekse støttebehov, her tænker jeg især på, at Danny ikke kan benytte det eksisterende behandlingssytem (det fremgår ikke af filmen)Gruppe 3 – opgave 5Fine eksempler på stigma. Der er generelt eksempler på stigma  (Fysiske deformiteter, udseende.; Karaktermæssige egenskaber (misbrug, etc.). Stigmatisering  ”… sker der en perceptionsmæssige udradering af alle de unikke personlige kvaliteter og egenskaber, som stigmatiserede mennesker selvsagt også rummer.” (Kristiansen & Jacobsen 2018: 168)

# data[].attributes.body
3.1
Mikro:

1. Skilsmisse og mandens sygdom: Mette flygtede fra det hele. Hendes misbrug startede, da hun ville overdøve de overvældende følelser, somsituationenforårsagede. Senere gælder det også de følelser, der kom sig af den manglende kontakt med børnene.

Meso:

1. Der har ikke været nogen i hendes netværk, der har meldt hendes misbrug eller fysiske flugt, hvori hendes hjemløshed består i, til nogle i det offentlige.

2. Det virker mærkeligt, at hun har været hjemløs i 3-4 år, hvor ingen har “opdaget” hende. Der må have været nogen, der har haft mistanke eller opdaget hende – som ikke har handlet på det?

Makro:

1. Hun har ikke bidraget til samfundet med hverken uddannelse eller beskæftigelse. Hun må have mødt nogle forudsætninger og krav, som hun ikke har følt, hun har kunnet leve op til. Hun siger selv, at hun føler sig magtesløs. Hun kan ikke finde ro – hun magter det ikke og kan ikke se nogen mening med det.

2. Der har vist ikke været nogle forebyggende indsatser. Det offentlige har dog heller ikke kunnet handle på noget, de ikke kender til, hvis Mette i den første lange periode- efter hun er gået fra mand, hus og børn - har kunne holde sig selv ‘under radaren’.

Kombination:

1. Hun har ikke deltaget på beskæftigelsesområdet eller i foreningslivet (meso). Dette i sammenhæng med de forudsætninger, der har været for, at hun har kunnet deltage i, i forbindelse med lav og høj konjunktur, sammen med hendes kompetencer i udbud og efterspørgsel (makro).

3.2
Ud fra et dynamisk perspektiv, så man hjemløshed, som der, hvor manhavner efter en langvarig marginaliseringsproces, og at båndet til både samfundet, familie og venner blev brudt.

# data[].attributes.body
Caseperson: Mette

Opgave 1 Hjemløshedssituation

Hvilken hjemløshedssituation befinder caseperson sig ?

Mette går fra at have boet på  (1) til at bo at bo på et krisecenter i 6 uger (3) til  udslusningsboligen (6)

Opgave 2 Det social problem/ social marginalisering?

2.1

Beskriv hvad der udgør caseperson social problem ud fra disse 4 perspektiver.

.

Strukturelle forhold

Mette går fra at bo i dyre boliger til et liv på gaden. Der er lange ventetider til at få en bolig i det offentlige system. Mette har ikke selv økonomien til at søge bolig på egen hånd. Strukturelle forhold er også at der er mangel på egnede boliger både prismæssigt, og beliggenhedsmæssigt. Mangel på job er også strukturelle forhold der spiller ind for Mette, til trods for at hun har en uddannelse, hænger jobbene ikke på træerne for hende.

Institutionelle forhold

Mette bruger fx. institutioner som krisecenteret da hun bliver udsat for vold. Her kommer hun også i misbrugsbehandling med antabus. Her får Mette tilbudt motiverende samtaler. Samtidig er hun i kommunen indstillet til en udslusningslejlighed.

Interpersonelle forhold

Ift. de relationelle forhold har Mette oplevet brudte familierelationer både som barn og voksen. Mette vokser op i en festglad familie, hvor der tit er alkohol på bordet. Mettes forældre bliver skilt, og Mette bliver hos sin far, da hun ikke passer ind i moderens nye liv. Mettes far er alkoholiker.

På det individuelle forhold

Mette går fra at være velhavende til at være udsat økonomisk. Mette opholder sig i London i 10 år, hvor hun på et tidspunkt tjener op til 100.000 kr pr. dag. Pengene bliver brugt på tøj og stoffer. Mette rejser til DK og bliver clean. Hun bliver gift og lever som ganske normal husmor, med 5 sammenbragte børn. Mettes mand bliver syg og Mette starter igen med at tage stoffer. Det ender med en hård skilsmisse fra manden. Mettes børn bliver placeret hos henholdsvis hos Mettes søster og sønnens far. Mette starter et liv på gaden med et dagligt misbrug af stoffer, samt prostitution. Det er vigtigt at påpege at Mette har gode familierelationer. Hun siger selv at hun aldrig havde kunnet klare det uden hendes familie.

2.2

Er der i filmen tale op udbredt eksklusion.

Ja det er der. Fx. nævner Danny  blandt andet andet, at han godt kunne tænke sig en ven der ikke tager stoffer, der bare ville acceptere ham som han er. Hvilket kendetegner eksklusion fra ikke-misbrugere. Generelt virker det i filmen som om at de lever i deres eget samfund ekskluderet fra det store samfund. De føler sig ekskluderet fra at deltage i samfundet på lige vilkår med andre. Hjemløsheden ses som en ekstrem marginalisering, en social endestation, hvor man ikke kan synke dybere ned.

Opgave 3 Veje ind og ud af hjemløshed

3.1

Beskriv årsagerne til Case Person sociale problem ud fra et mikro,meso og makroperspektiv?

På mikroniveau kan man perspektivere til at Mettes sociale problemer dels er hjemløshed, misbrug og arbejdsløshed. Der kan også ligge noget psykisk i forhold til det hårde liv hun har ført i forhold til prostitution, hvilket kan have givet hende nogle ar på sjælen.

På mesoniveau vurderer vi at det kan være et problem, at der er lang ventetid på en bolig. Da hun kun har 6 uger på krisecentret, kan der være en risiko for at hun igen ender på gaden og i misbruget. Samtidig kan det blive et problem, hvis der ikke bliver fulgt op på behandlingen af hendes misbrug. I slutningen bliver Mette indkaldt til en møde på kommunen , hvor der bliver lavet en VUM på hende. Et problem kan også blive hvis der ikke bliver lavet en jf. SEL § 141 som omhandler en handleplan. Eftersom det oftest glipper med at få lavet en handleplan på de hjemløse, kan Mette risikere at det samme sker for hende. Hvis der ikke udarbejdes en handleplan, kan det blive svært at følge Mette for kommunen og samtidig kan det blive svært for Mette at få den rette hjælp.

På makroniveau kan der være udfordringer i forhold til økonomiske ydelser. Det kan være 225 timers reglen som et eksempel. Det kan også blive et problem at hun kun får 6 uger på krisecenteret. Der er problemer med for få egnede boliger. Boligerne bliver lagt sammen til størrer boliger og bliver dermed umulige for en kontanthjælpsmodtager at betale.

3.2

Hvad betyder det at hjemløse skal forstås i et dynamisk perspektiv? se i bogen perspektiver på udsathed s. 179

I Dag ser man på hjemløshed med “parthways” termen. Det betyder at hjemløshed kan opstå i samspil mellem forskellige faktorer på forskellige niveauer.I dag har man også fået øjnene op for de “skjulte udsatte”. Det er dem der overnatter midlertidigt på sofaer hos familie, venner og bekendte.Det viser at der er forskellige former for at forstå hvad hjemløshed egentlig er. Udsatte borgere oplever ofte flere bevægelser ind og ud af hjemløsheden over et livsforløb.

Tidligere brugte man “downward spiral” termen til at forstå hjemløshed, Denne forståelse bygger på at hjemløshed er et resultat af langvarig marginalisering, hvor stadig flere og flere bånd til samfund, familie og venner blev brudt. Hjemløsheden var sidste trin i marginaliseringen ….. endestationen.

Opgave 4 Indsatser

4.1

Hvad er Housing first?

Housing first er en metode der er hentet fra USA, der bla arbejder med ACT, CTI og ICM, alle tre metoder her (re)inklusion som målsætning. Med det menes det at borgere der før har været inkluderet, skal have hjælp og støtte til at blive reinkluderet.

CTI står for Critical time intervention. CTI-metoden er en case management-metode målrettet borgere i en kritisk overgangsfase, heraf navnet ”Critical Time Intervention”. Formålet med CTI-metoden er at sikre en vellykket overgang til et nyt liv for borgeren, at styrke borgerens samlede livssituation og at understøtte borgeren i at blive mere selvhjulpen.

ICM står for Intensive case management. Case-management-metoden  blev udviklet i 1970'erne for at støtte psykiatriske patienter med at fungere i lokalsamfundet og hverdagen. Nogle af de centrale elementer i ICM-metoden er: Fokus på, at borgeren flytter i egen bolig. En koordinerende, gennemgående støtteperson yder social og praktisk støtte.

ACT står for Assertive community treatment.Men den burde hedde Acceptance and Commitment Therapy. Det handler om at skabe trivsel, mening og engagement i livet. Derfor er ACT, grundlæggende, for alle. Det er ikke en ”fix it” tilgang men en ”lev det” tilgang.

Housing First er en helhedsorienteret tilgang til hjemløshed.

Borgeren tilbydes en selvstændig bolig i almindeligt byggeri og modtager samtidig bostøtte.

Housing First skaber en helhedsorienteret indsats til borgere i hjemløshed med psykisk sygdom, misbrug eller andre sociale vanskeligheder

Hvilket værdier bygger tilgangen på?

1. at det skabes en permanent boligløsning for borger.

2. og samtidig med at der etableres en boligløsning, at det også gives en intensiv social støtte til borgeren.

4.2

Hvilken bostøtte / metode  vurderer i er velegnet til Case Person?

§ 107  i SEL giver mulighed for at tilbyde Mette et midlertidigt boligtilbud. Samtidig vurderer vi at Mette skal tilbydes misbrugsbehandling jf. SEL  § 101.  Mette kunne have fordel af, at der blev arbejdet med CTI og ICM metoderne for at støtte hende i at fungere i egen bolig. Begge metoder bygger koordinerende og understøttende tilgange til borgeren.  Det er vigtigt i Mettes tilfælde at der skabes et helhedssyn på hende, så der bliver taget hånd om udfordringerne på alle niveauer. Det er vigtigt at skabe en stabil base, for at hjælpe Mette ud af hendes misbrug. Det er afgørende at få hende væk fra miljøet på gaden, da hun er modtagelig for at tage stoffer, når hun er sammen med “vennerne” fra gaden. Samtidig vurderer vi at en jf. SEL § 85 støtteperson ville gavne Mette da hun er modtagelig for motivation, og ønsker at skabe et stabilt liv væk fra gaden. Her ville støttepersonen kunne støtte Mette i at holde sig fra gaden, samt indgyde hende mod til at kæmpe, for en normal / stabil tilværelse gennem samtaler og vejledninger.

Opgave 5 Stigma

Goffman identificerede tre hovedtyper af stigma:

1. stigma forbundet med psykisk sygdom ;

2. stigma forbundet med fysisk deformation

3. stigma knyttet til identifikation med en bestemt race, etnicitet, religion, ideologi osv

Stigmatisering, som til tider er hjælpebehovets uønskede følgesvend. At være socialt udsat handler på den ene side om de komplekse sociale problemer, den enkelte kæmper med. Men det handler også om mødet med omverdenen, som ofte ikke forstår udsattes situation. Frygt for det anderledes og anormale findes i vore dages samfund og er medvirkende til, at mennesker, som lever i en udsat situation, får en negativ selvforståelse og trækkes med følelser som dårlig samvittighed og skam. I sidste ende kan socialt udsatte opleve sig uværdige til at være en del af fællesskabet.

Hjemløse er ofte stigmatiseret som dovne eller uintelligente og får ofte skylden for de vanskeligheder, de står over for. Samfundet antager, at folk er hjemløse på grund af faktorer som at være uansvarlige med deres penge eller være uvillige til at lægge en indsats for at få et job eller stoppe med at drikke, idet de ignorerer det faktum, at mange mennesker er hjemløse på grund af faktorer og omstændigheder uden for deres kontrol. Det stigma, der er forbundet med at være hjemløs, forhindrer disse mennesker i at undslippe deres situation.

På et tidspunkt går der en børnehave forbi Danny, børnene kigger nysgerrigt, men får kontant at vide af en voksen at de skal gå videre. Ved frisøren får Danny sin klipning gratis, hvilket får frisøren til at fremstå som barmhjertig over for Danny og TV holdet.

Hvis folk ser på hjemløse som på en eller anden måde fortjener deres situation, er det lettere at vende det blinde øje for deres lidelse

En strategi, som hjemløse bruger, dækker, hvor de forsøger at skjule de mere stigmatiserede aspekter forbundet med hjemløshed såsom deres tøj eller tale. Mens de går ud på en smuk restaurant med en ven, der ikke er hjemløs eller går i et jobinterview, vil en hjemløs person, der bruger denne strategi, forsøge at minimere de ting, folk forbinder med hjemløshed og stress vaner, der passer til den normale standard i samfundet. De kan bære deres bedste tøj, være mere bevidste om deres valg af sprog og præsentere sig med bevidst forbedrede manerer

Mette benytter sig af denne strategi, fx. da hun går på restaurant med vennen Kim. Vi ser de også da hun er ude og kigge på undertøj. Hun prøver også at fremstå pæn og soigneret.

# data[].attributes.headline
Gruppe 32.1 Strukturelle forhold er bl.a. boligmangel, lave overførselsindkomster, andel af ufaglærte. Individuelle forhold godt at mobning, overvægt er medtaget, manglende selvværd. Institutionelle forhold er det niveau der har fokus på velfærdsinstitutioner fx ved at Danny indkaldes til retsmøde pga betleri (gæld 52.000) Interpersonelle forhold er bla misbrugsadfærd som I beskriver, også tidlig skade, gadevenner. De relationelle forhold hører ind unde de interpersonelle forhold. 2.2 Fin beskrivelse af de to eksklusionsformer – der er nemlig også tale om geografisk eksklusion og dyb social eksklusion – godt at fattigdom er med.3.1 Fin beskrivelse af mikroniveau, super gode dimensioner på mesoniveau – svigt allerede i barndommen, manglende underretninger. Så godt på makroniveau – godt at normdelen er med😊3.2 Pathway teori korrekt– det er dog svært at se at Danny skulle være på vej ud af sin hjemløshedssituation.

# data[].attributes.subject
Gruppe 32.1 Strukturelle forhold er bl.a. boligmangel, lave overførselsindkomster, andel af ufaglærte. Individuelle forhold godt at mobning, overvægt er medtaget, manglende selvværd. Institutionelle forhold er det niveau der har fokus på velfærdsinstitutioner fx ved at Danny indkaldes til retsmøde pga betleri (gæld 52.000) Interpersonelle forhold er bla misbrugsadfærd som I beskriver, også tidlig skade, gadevenner. De relationelle forhold hører ind unde de interpersonelle forhold. 2.2 Fin beskrivelse af de to eksklusionsformer – der er nemlig også tale om geografisk eksklusion og dyb social eksklusion – godt at fattigdom er med.3.1 Fin beskrivelse af mikroniveau, super gode dimensioner på mesoniveau – svigt allerede i barndommen, manglende underretninger. Så godt på makroniveau – godt at normdelen er med😊3.2 Pathway teori korrekt– det er dog svært at se at Danny skulle være på vej ud af sin hjemløshedssituation.

# data[].attributes.headline
Gruppe 2Opgave 1: fin case-persona beskrivelse. Korrekt at Danny befinder sig i hjemløshedskategori 3.Opgave 2: Ok på det strukturelle, fine pointer ift svigt af systemet også i barndommen på grund af mobning, ved vi at Danny ikke modtager kontanthjælp? Interpersonelle fint, det er også tdlig svigt, manglende relationer, fine detaljer omkring det individuelle niveau mangler kompetencer hele vejen rundt. Jeps, gode pointer og i berører mange dimensioner. Dyb social eksklusion er ´ hvor relativt få er berørt af social eksklusion på flere forskellige og eventuelt overlappende områder – fx fattigdom, dårlige boligforhold, social isolation, dårligt helbred, manglende deltagelse i politik og fritidsaktiviteter´(larsen, 2009, 28)Opgave 3: 3.1 Makroperspektiv har fokus på de overordnede strukturer (fx kulturelle normer, politiske systemer, globalisering) – det kan fx være normer i samfundet ift. Hjemløse, politiske tiltag over for udsatte, globalisering og mulighed for at deltage på arbejdsmarkedet. 3.2 Det dynamiske perspektiv betyder, at der kan være mange veje ind og ud af hjemløshed. Hvor man tidligere arbejdede med et downward-perspektiv altså hjemløshed som en endestation, vælger man i dag at se det i et stiperspektiv.Opgave 4: super fin historisk optakt til udrulningen af Housing First. Fint og grundigt arbejde på principperne og med kobling til den nye hjemløsetælling. Super. 4.2 Jeg er helt enig i ACT metoden, målgruppen for ACT som er til den målgruppe med meget komplekse støttebehov, her tænker jeg især på, at Danny ikke kan benytte det eksisterende behandlingssytem. Opgave 5: StigmaFine eksempler også fra Dannys barndom. Overvægt er nemlig et fysisk stigma (fysisk deformitet), men der kan også være tegn på karaktermæssige stigma (misbrug)

# data[].attributes.subject
Gruppe 2Opgave 1: fin case-persona beskrivelse. Korrekt at Danny befinder sig i hjemløshedskategori 3.Opgave 2: Ok på det strukturelle, fine pointer ift svigt af systemet også i barndommen på grund af mobning, ved vi at Danny ikke modtager kontanthjælp? Interpersonelle fint, det er også tdlig svigt, manglende relationer, fine detaljer omkring det individuelle niveau mangler kompetencer hele vejen rundt. Jeps, gode pointer og i berører mange dimensioner. Dyb social eksklusion er ´ hvor relativt få er berørt af social eksklusion på flere forskellige og eventuelt overlappende områder – fx fattigdom, dårlige boligforhold, social isolation, dårligt helbred, manglende deltagelse i politik og fritidsaktiviteter´(larsen, 2009, 28)Opgave 3: 3.1 Makroperspektiv har fokus på de overordnede strukturer (fx kulturelle normer, politiske systemer, globalisering) – det kan fx være normer i samfundet ift. Hjemløse, politiske tiltag over for udsatte, globalisering og mulighed for at deltage på arbejdsmarkedet. 3.2 Det dynamiske perspektiv betyder, at der kan være mange veje ind og ud af hjemløshed. Hvor man tidligere arbejdede med et downward-perspektiv altså hjemløshed som en endestation, vælger man i dag at se det i et stiperspektiv.Opgave 4: super fin historisk optakt til udrulningen af Housing First. Fint og grundigt arbejde på principperne og med kobling til den nye hjemløsetælling. Super. 4.2 Jeg er helt enig i ACT metoden, målgruppen for ACT som er til den målgruppe med meget komplekse støttebehov, her tænker jeg især på, at Danny ikke kan benytte det eksisterende behandlingssytem. Opgave 5: StigmaFine eksempler også fra Dannys barndom. Overvægt er nemlig et fysisk stigma (fysisk deformitet), men der kan også være tegn på karaktermæssige stigma (misbrug)

# data[].attributes.headline
Gruppe 5, opgave 2:2.1 Fin beskrivelse af de strukturelle forhold (boligmangel, lav overførselsindkomst, arbejdsløshed (hun har en uddannelse men kan ikke arbejde pga misbrug = strukturelt problem). Institutionelle forhold er bla. Velfærdssamfundets institutioner – i filmen er det bl.a lange ventetider på bolig. God pointe ift. Sygedagpenge. Fint på de interpersonelle forhold – der er også den del der handler om sociale relationer. Super godt på de individuelle forhold. Hold da op, rigtigt mange gode pointer – copingstrategi, motivation, drømme.2.2. Så godt at I har to dimensioner med. I beskriver nogle centrale betingelser i forhold til at deltage i samfundslivet. Dyb social eksklusion er ´ hvor relativt få er berørt af social eksklusion på flere forskellige og eventuelt overlappende områder – fx fattigdom, dårlige boligforhold, social isolation, dårligt helbred, manglende deltagelse i politik og fritidsaktiviteter´(larsen, 2009, 28)

# data[].attributes.subject
Gruppe 5, opgave 2:2.1 Fin beskrivelse af de strukturelle forhold (boligmangel, lav overførselsindkomst, arbejdsløshed (hun har en uddannelse men kan ikke arbejde pga misbrug = strukturelt problem). Institutionelle forhold er bla. Velfærdssamfundets institutioner – i filmen er det bl.a lange ventetider på bolig. God pointe ift. Sygedagpenge. Fint på de interpersonelle forhold – der er også den del der handler om sociale relationer. Super godt på de individuelle forhold. Hold da op, rigtigt mange gode pointer – copingstrategi, motivation, drømme.2.2. Så godt at I har to dimensioner med. I beskriver nogle centrale betingelser i forhold til at deltage i samfundslivet. Dyb social eksklusion er ´ hvor relativt få er berørt af social eksklusion på flere forskellige og eventuelt overlappende områder – fx fattigdom, dårlige boligforhold, social isolation, dårligt helbred, manglende deltagelse i politik og fritidsaktiviteter´(larsen, 2009, 28)

# data[].attributes.headline
Gruppe 4, opgave 44.1 Det er rigtigt at Housing First bygger på principper om recovery. Godt at I perspektiverer til trappetrinsmodellen. Men Housing First bygger også på nogle basale principper se fx Baggrund — Socialstyrelsen - Viden til gavn. 4.2 det kan diskuteres om Mette er i målgruppen for intensiv støttebehov, måske kan der være tale om en CTI Critical Time Intervention (CTI) — Vidensportalen på det sociale område eller måske endda kun § 85 i SEL. Mette er i perioder meget selvhjulpen.

# data[].attributes.subject
Gruppe 4, opgave 44.1 Det er rigtigt at Housing First bygger på principper om recovery. Godt at I perspektiverer til trappetrinsmodellen. Men Housing First bygger også på nogle basale principper se fx Baggrund — Socialstyrelsen - Viden til gavn. 4.2 det kan diskuteres om Mette er i målgruppen for intensiv støttebehov, måske kan der være tale om en CTI Critical Time Intervention (CTI) — Vidensportalen på det sociale område eller måske endda kun § 85 i SEL. Mette er i perioder meget selvhjulpen.

# data[].attributes.headline
Gruppe 4, opgave 3Fin beskrivelse af mesoniveau som har fokus på institutionsniveau (krisecenter) men også kontakten til kommunen, og Makroperspektiv har fokus på de overordnede strukturer hvilket betyder at fx globalisering påvirker manglende efterspørgsel efter ufaglærte, men det kan også være manglende politisk interesse for hjemløsheds-misbrugsområdet). Rigtig god forståelse af det dynamiske perspektiv på hjemløshed i forhold til pathwayteorien eller stiteorien – dvs. der kan være mange veje ind og ud af hjemløshed også for Mette.

# data[].attributes.subject
Gruppe 4, opgave 3Fin beskrivelse af mesoniveau som har fokus på institutionsniveau (krisecenter) men også kontakten til kommunen, og Makroperspektiv har fokus på de overordnede strukturer hvilket betyder at fx globalisering påvirker manglende efterspørgsel efter ufaglærte, men det kan også være manglende politisk interesse for hjemløsheds-misbrugsområdet). Rigtig god forståelse af det dynamiske perspektiv på hjemløshed i forhold til pathwayteorien eller stiteorien – dvs. der kan være mange veje ind og ud af hjemløshed også for Mette.

# data[].attributes.body
2.1
De strukturelle forhold:

1. Boligmangel

2. Arbejdsløshed

3. Overførelsesindkomst, da hun bliver udredt med VUM

De institutionelle forhold:

1. Hun bliver mødt af samfundets krav til adfærd ift. Inklusion på boligmarkedet. Hun bliver bl.a. spurgt, om hun kan klare en husholdning.Hun ønsker selv at få en bolig.

2. Mens hun opholder sig på krisecenter, er hun på sygedagpenge.

3. Vi får ellers ikke andet at vide om hendes beskæftigelsesforhold, udover at hun sælger sig selv på gaden for at få penge.

De interpersonelle forhold:

1. Misbrugsadfærd -Zing (Crackkokain – reneste form af kokain)

2. Udsat for vold

De individuelle forhold:

1. Psykisk tilstand:

Skam og skyld fylder meget ift. Hendes børn og kontakten med dem.

Ift. Hendes overfald udtaler hun i krisecenteret, at hun føler en tryghed, da der ikke er mænd. Hun siger desuden, at hun får den omsorg, som hun har manglet, og beskriver en skræmt lille pige inden i sig.

1. Motivation:

Hendes børn er en helt klar faktor for hendes motivation for at få en bolig og at komme ud af sit misbrug.

1. Drømme:

Hun drømmer om at få sin egen bolig, hvor hun kan lukke døren og være sig selv. Hvor hun kan få sine børn på besøg og sin mor.

1. Copingstrategi:

Stoffer – mental flugt. De gør, at hun ikke føler noget.

Fysisk flugt fra mand og børn.

= vælger gaden.

1. Præmisser for copingstrategi:

Skilsmisse fra sin mand pga. Hans sygdom.

Forladt sine børn.

Når hun tager sine stoffer, så glemmer hun alt det,der gør ondt indeni.

2.2
Udbredt eksklusion:

1. Uden fastadresse kan man ikke deltage i foreningslivet - så hun har ikke mulighed for dette.

2. Dette påvirker også hendes “dybe” sociale eksklusion.

3. Man må heller ikke deltage/fremmøde i påvirket tilstand, hvor Mette både tager stoffer og drikker alkohol (får antabus).

4. Det kræver betaling for at deltage (kontingent). Hertil er Mette økonomisk udfordret, idet hun aldrig har lært værdien af penge som ung. Hun har aldrig manglet penge, og har altid brugt disse på dyre tøjmærker og stoffer.

“Dyb” social eksklusion:

1. Hun har minimal kontakt med sine børn. Hun ser dem 1-2 gange om året.

2. For os virker det ikke som, at Mette har særligt meget kontakt med yderligere familiemedlemmer – som dog ellers hjælper med at tage hånd om børnene.

3. Vi præsenteres ikke for noget netværk, som vi så antager, at hun ikke har meget/noget af. Dog mødes hun kort med en ‘ven’ sidst i afsnittet.

4. Hun får desuden heller ikke etableret noget netværk gennem foreninger eller lignende.

5. Hun fortæller heller ikke noget om, at hun har interesser eller hobbies.

# data[].attributes.body
Alle besvarede opgaver er i denne boks.

Opgave 1
Fuldstændig korrekt!
Han er i en kategori 3

Opgave 2
Strukturelle forhold

Danny bor på mændenes hjem, han nævner ikke hvilken overførselsindkomst han har.

Individuelle forhold

Han blev mobbet, da han var barn, fordi han var overvægtig. Det førte til, at han følte sig malplaceret, og begyndte at komme på Istedgade som teenager. Første gang han røg hash var som 11-12-årig.

Institutionelle forhold

Samfundets krav og normer til udseende og adfærd i forhold til bolig- og arbejdsmarkedet er ikke noget, som Danny passer godt ind i. Det er ikke velset at være usoigneret og stofmisbruger, hvorfor det bliver sværere for ham at komme i bolig/arbejde.

Interpersonelle forhold

Danny holdt sin vægt efter julemærkehjemmet, fordi han begyndte at ryge og tage amfetamin. Her starter altså et tidligt misbrug, som han stadig er i i dag.

Relationelle faktorer

Danny har ikke mange venner og har ikke noget familie omkring sig. Han nævner at den omgangskreds han har fået på gaden, ender lidt med at blive hans familie, der kan derfor argumenteres for at han har lidt nogle negative sociale relationer.

De systematiske faktorer

Danny har nogle psykosociale vanskeligheder i forhold til hans misbrug, han får nogle socialt støtte ved at bo på mændenes hjem. Det kan dog diskuteres om den sociale støtte er korrekt, fordi hans misbrug bliver værre.

Man kan argumentere for at der har været mangel på social støtte i hans barndom og i teenageårene, når hverken lærer/pædagoger har reageret på mobningen/misbruget m.m.

2.2   Er der i filmen tale om udbredt eksklusion (eks. politisk, foreningsliv, mv.), koncentreret social eksklusion (eks. geografisk social eksklusion) og/eller ”dyb” social eksklusion (eksklusion på mange livsarenaer) kom med eksempler herpå (Larsen 2009: 28ff)

Danny befinder sig i dyb social eksklusion. Fattigdom, stofmisbrug, dårlige boligforhold, dårligt helbred, manglende eksklusion i forhold til sit netværk.

Koncentreret social eksklusion i form af det lokalområde han bor i, han nævner selv at han begynder at hænge ud i Istedgade, fordi han ikke føler sig som mere end en junkie.

Opgave 3
3.1   Beskriv årsagerne til case-personens sociale problem ud fra et mikro-, meso- og makroperspektiv

På mikro niveau er årsagerne.

Dårlig barndom med mobning og fattigdom

Lavt selvværd (han føler sig ikke som mere end en junkie).

Manglende netværk (venner, som ikke er en del af misbrugsmiljøet)

Misbrugsproblemer

Dårlige boligforhold

På meso niveau

Mændenes hjem kan argumenteres for både at være gode og dårlige for Danny. Han får tag over hovedet i en periode, men han bliver samtidigt fastholdt i et miljø, der ikke tilskynder fremgang i hans situation som hjemløs.

Lærer og pædagoger (skolen) har ikke været opmærksomme på Dannys problemer i barndommen, da han blev udsat for mobning, og han har derfor ikke fået tilstrækkelig hjælp.

Det lokale miljø han kommer i kan være med til at gøre hans sociale problem værre.

På makro niveau

Politisk kan man argumentere for, at der ikke er nok fokus på en politisk løsning i de udsatte lokalmiljøer, som eksempelvis Istedgade.

Manglende lavindkomstboliger der gør en metode som Housing First svær at benytte korrekt.

Samfundets normer i forhold til at se på en som Danny. Man ser ned på ham, fordi han ser ud som han gør og er som han er. Det gør det sværere for Danny at blive integreret i samfundet på lige fod med andre.

3.2   Hvad betyder det at hjemløshed skal forstås i et dynamisk perspektiv (Benjaminsen, 2017: 179 nederst-180 fra bogen ´Perspektiver på udsathed´)

Man har tidligere set på hjemløshed som resultatet af en “nedadgående spiral”, hvor hjemløshed var endestationen. I et dynamisk perspektiv forstås hjemløshed som et forløb, hvor udsatte borgere bevæger sig ind og ud af hjemløsheden. Dette kaldes pathway-teorien, som i bund og grund siger, at der findes mange veje ind og ud af hjemløshed, samt at hjemløshed kan opstå i et samspil mellem forskellige faktorer på forskellige niveauer.

Opgave 4
4.1   Hvad er Housing First? Hvilke værdier bygger tilgangen på? (Se side 16-17 i ´Udbredelsen af Housing First – Muligheder og barrierer i implementeringen af Housing First på hjemløshedsområdet i Danmark

Housing First bygger på en grundlæggende recovery-tilgang, hvor personen kan komme sig helt eller delvist.

Den tager udgangspunkt i otte grundprincipper

Boligen som en basal menneskeret

Respekt, empati og medmenneskelighed over for alle borgere

Forpligtelse til at arbejde med borgerne, så længe de har behov

Selvstændige boliger i almindeligt byggeri

Adskillelse af bolig og støttetilbud

Udgangspunkt i borgerens behov og selvbestemmelse

Recovery-orientering

Skadesreduktion.

4.2 Hvilken bostøtte-metode vurderer I er velegnet til case-personen?  (side 17 i samme rapport).

Vi vurderer at ICM-metoden, er den metode der er mest velegnet til Danny. Dette mener vi, da Danny i nogen grad er i stand til at benytte sig af støttetilbud som bl.a. Mændenes hjem. Derudover mener vi, at Danny har behov for længerevarende støtte der ikke er tidsbegrænset, som eksempelvis CTI-modellen.

Opgave 5
Eksempler fra filmen på stigma

Ung pige på fodgængerfelt der går i en bue udenom Danny.

Børnene der går forbi ham og kigger meget, hvor pædagogen siger de skal gå videre.

Han stigmatiserer sig selv, når han siger at han ikke føler sig mere værd end en junkie

# data[].attributes.body
4. Indsatser

4.1
Housing First er en helhedsorienteret tilgang til hjemløshed, hvor borgeren tilbydes en selvstændig bolig i almindeligt byggeri og samtidig modtager bostøtte. En stabilisering af boligsituationen tidligt i et indsatsforløb er nødvendig, for at en recoveryproces er mulig. Der lægges også vægt på, at der samtidig med en permanent boligløsning gives en intensiv social støtte baseret på evidensbaserede bostøttemetoder. Housing First er en modsætning til trappetrins-modellen. I trappetrins-modellen er det at opnå en bolig et mål, som man arbejder sig hen imod. Housing First tager udgangspunkt i, at borgeren som det første får en bolig. Dette er baggrund af at en boligsituation er en forudsætning for at forbedre eller stabilisere fx. psykiske sygdomme, misbruge, beskæftigelse og det sociale netværk. Tilgangen bygger på den basale menneskerettigheder som at have en bolig.

4.2

Vi mener at ICM (Individual case management) er velegnet til Mette. Dette mener vi, fordi Mette har brug for støtte i forhold til at komme ud på arbejdsmarkedet, bibeholde en lejlighed, og holde sig clean.  ICM går ud på, at man i sin sagsbehandling i den grad tilrettelægger tingene individuelt og tager stort hensyn til den enkelte, hvilket netop er det som Mette har brug for.

Det der kendetegner denne metode er, derfor i en høj grad borgerinddragelse. Det er i videst muligt omfang på borgerens præmisser at det foregår på. Det, at det skal foregå på borgerens præmisser kan også godt give udfordringer i forhold til beskæftigelsesområdet, da det er forbundet med meget tvang, i forhold til pligter, til at modtage en ydelse. Den grad af frivillighed der er kan godt diskuteres, men tænkningen bag metoden er, at motivationen skal komme fra borgeren selv og at systemet i videst muligt omfang støtter op om det ønske som borgeren kan have. Mette er i den grad motiveret til at komme ud af hjemløshed, men er usikker på sin fremtid, hvilket er det hun skal bruge støtte til.

# data[].attributes.body
3. Veje ind og ud af hjemløshed

3.1

Mikro: Ud fra det individuelle perspektiv, startede Mette selv på et misbrug, og endte ud i en skilsmisse, som gjorde at hun gik fra det hele. Da hun ikke havde et arbejde, kunne hun ikke få penge til en bolig og endte derfor på gaden.

Meso: Ophold på krisecenter (institution), VUM udredning ift. at komme i egen lejlighed (metode), En midlertidig lejlighed med støtte (indsats)

Makro: Mette har aldrig bidraget til samfundet, ej heller da hun boede i London. Manglende deltagelse på arbejdsmarkedet.

3.2

Førhen var forståelsen af hjemløshed i en nedadgående spiral, hvor det efterfølgende er et resultat af en langvarig marginaliseringsproces, hvor stadig flere bånd til samfundet, familie og venner blev brudt. Hjemløsheden var sidste trin i en ekstrem marginalisering - social endestation - hvilket var med til at give et pessimistisk syn på at komme ud af hjemløsheden. Man har derfor fundet ud af, at hjemløsheden skal forstås i et mere dynamisk perspektiv. Fokus på pathways-teorien i stedet for downward spiral-teorien. Pathways-teorien belyser, at der findes mange forskellige veje ind og ud af hjemløsheden, samt forskellige typer af hjemløshedsforløb. Hjemløsheden kan altså opstå i et samspil mellem forskellige faktorer på forskellige niveauer.

# data[].attributes.headline
Gruppe 4, SVAR 2.1 Det er korrekt at de strukturelle forhold er boligmangel, arbejdsløshed men Mette er faglært (pæd). Interpersonelle kan også være tidlig skade, super godt på de individuelle forhold at det fysiske er medtaget. Mette har dog bækkenbundsproblemer. Institutionelle er for Mette de lange ventetider på en bolig. 2.2 Udmærket at der er tale om dyb social eksklusion: arbejdsløs, misbruger, boligmangel, depression mv. 

# data[].attributes.subject
Gruppe 4, SVAR 2.1 Det er korrekt at de strukturelle forhold er boligmangel, arbejdsløshed men Mette er faglært (pæd). Interpersonelle kan også være tidlig skade, super godt på de individuelle forhold at det fysiske er medtaget. Mette har dog bækkenbundsproblemer. Institutionelle er for Mette de lange ventetider på en bolig. 2.2 Udmærket at der er tale om dyb social eksklusion: arbejdsløs, misbruger, boligmangel, depression mv. 

# data[].attributes.body
2. Det sociale problem/social marginalisering

2.1

Strukturelle: Arbejdsløshed, ufaglært.

Institutionelle: Samfundets krav til en bolig, herunder at man kan varetage de daglige gøremål.

Interpersonelle:  Misbrug (starter med et pillemisbrug, som udvikler sig til crack kokain), prostiturering, overfald (vold)

individuelle: Skilsmisse, fysisk god form (løber ture), usikker på fremtiden, frygt for at komme på gaden igen. Hun har styr på det huslige, kan vaske tøj, tage af sig selv. Vil gerne have et forhold til sine børn igen (motivation), se dem noget mere. Derfor hun også meget gerne vil have en bolig, så børnene kan komme på besøg. Hun har ingen forståelse for værdien af penge; hun har i sin ungdom haft rigtig mange penge, festet, taget stoffer, brugt alle sine penge på tøj og stoffer.

2.2

‘’Dyb’’ social eksklusion: Mette er ekskluderet fra arbejdsmarkedet, sin familie og et normalt hverdagsliv. Mette har heller ikke nogen uddannelse. Hun bidrager altså ikke til samfundet på nogen måde og er derfor ekskluderet fra samfundet på mange livsarenaer.

# data[].attributes.body
Fin beskrivelse - jeg er enig i at Mette skifter mellem kategori 1 (gaden) og 8 (hospital) men bor også hos venner (5) - krisecentre er ikke medtaget i de danske kategorier.

# data[].attributes.body
Danny, 26 år. Befinder sig i kategori 3, når vi taler hjemløshed, da han bor på Mændenes hjem, som er et herberg/forsorgshjem.

# data[].attributes.body
Mette 48 år.
Efter Mette er blevet overfaldet, får hun tilbud om at komme på krisecenter. Her får hun et ophold på 6 uger inkl. Antabus behandling. Vi vurderer dette til at høre under kategori 6. Da behandlingssteder er max 1 måned, hvor hun opholder sig i længere tid end det.
Inden dette overfald og krisecenteret er vores opfattelse, at Mette overnattede på gaden med (gen)indlæggelser grundet nyre-bækken-betændelse. Her har hun efter vores opfattelse skiftet mellem kategori 1 og 8.

# data[].attributes.body
Hvilken hjemløshedssituation befinder case-personen sig i?

Vurder ud fra de 9 forskellige typer af hjemløshedssituationer (Benjaminsen, 2019:15)
Hvis det ikke fremgår af udsendelsen, hvad er jeres vurdering.

# data[].attributes.headline
2. Det sociale problem/social marginalisering

# data[].attributes.subject
2. Det sociale problem/social marginalisering

# data[].attributes.body
2.1.Ifølge Edgart & Meert (2005) kan hjemløshed som socialt problem forstås ud fra forskellige perspektiver (Strukturelle, institutionelle, interpersonelle og individuelle forhold). Beskriv hvad der udgør casepersonenes sociale problem ud fra disse fire perspektiver. Se siderne 164 og 179 i ´Perspektiver på udsathed
2.2   Er der i filmen tale om udbredt eksklusion (eks. politisk, foreningsliv, mv.), koncentreret social eksklusion (eks. geografisk social eksklusion) og/eller ”dyb” social eksklusion (eksklusion på mange livsarenaer) kom med eksempler herpå (Larsen 2009: 28ff)

# data[].attributes.body
3.1   Beskriv årsagerne til case-personens sociale problem ud fra et mikro-, meso- og makroperspektiv

3.2   Hvad betyder det at hjemløshed skal forstås i et dynamisk perspektiv (Benjaminsen, 2017: 179 nederst-180 fra bogen ´Perspektiver på udsathed´)

# data[].attributes.body
Korrekt at Mette har boet på gaden (1), men også hos venner (5) men kvindekrisecentre indgår ikke som kategori i de danske kategorier jf. Benjaminsen (2019) og kortlægningen af hjemløshed.

# data[].attributes.body
Mette, 48 år har både boet på gaden (1), i et herberg (3) og har været tilknyttet et kvindekrisecenter (3).  Senere får hun en udslusningsbolig (6) hvor hun kan få støtte og hjælp.

# data[].attributes.body
4.1   Hvad er Housing First? Hvilke værdier bygger tilgangen på? (Se side 16-17 i ´Udbredelsen af Housing First – Muligheder og barrierer i implementeringen af Housing First på hjemløshedsområdet i Danmark

4.2  Hvilken bostøtte-metode vurderer I er velegnet til case-personen?  (side 17 i samme rapport).

# data[].attributes.body
Stigma som ”… en social proces, hvorigennem nogle menneskers normale sociale identitet ødelægges som følge af omgivelsernes reaktion, kategorisering og bedømmelse.” (Kristiansen & Jacobsen 2018: 167).
Kom med eksempler fra filmen på former for stigma.