# data[].attributes.body
Nepieciešamību veikt ekonomiskas reformas, PSKP CK ģenerālsekretārs Mihails Gorbačovs izvirzīja 23.04.1985. Padomju Savienības Komunistiskās Partijas Centrālkomitejas (PSKP CK) plēnumā. Viņš runāja par nepieciešamību veikt ekonomikas vadības “pārkārtošanu” (perestroiku), bet šim vārdam vēl netika piešķirta īpaša nozīme, taču 1986. gadā tas kļuva par lozungu, lai apzīmētu reformu procesu kopumā.
Norāde uz avotu: https://enciklopedija.lv/skirklis/3859

# data[].attributes.attachment_link.description
Padomju Sociālistisko Republiku Savienības (PSRS) politisko un ekonomisko reformu politika 1985.-1990. gadā

# data[].attributes.body
Tā bija pirmā grupa kura sāka cīņu ar okupācijas režīmu par savu mērķi izvirzot varas maiņu.

Norāde uz avotu :     https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vesture/trisdesmit-gadi-kops-grupas-helsinki-86- dibinasanas.a194206/

# data[].attributes.headline
Dziesmotā Revolūcijas sākums. 1987. gads

# data[].attributes.subject
Dziesmotā Revolūcijas sākums. 1987. gads

# data[].attributes.body
Dziesmotā revolūcija bija laika posms Baltijas valstu vēsturē starp 1986. un 1991. gadu, kas beidzās ar pilnīgu valstiskās neatkarības atjaunošanu visās trijās valstīs.

Avots: https://enciklopedija.lv/skirklis/101078

# data[].attributes.body
Līdzīgi kā Lietuvā (Sajūdis) un Igaunijā (Rahvarinne), arī Latvijā sāka veidoties Latvijas Tautas Frontes atbalsta grupas. Oktobrī, kad sanāca LTF dibināšanas kongress, tās rindās bija vairāk nekā 100000 dalībnieku. Par šīs politiskās masu organizācijas līderi ievēlēja žurnālistu Daini Īvānu. LTF apvienoja visdažādāko politisko uzskatu un grupējumu cilvēkus, kurus vienoja doma par Latvojas nākotni.

Norāde uz avotu:

Latvijas vēsture pamatskolai. 4. Mācību grāmata 9. klasei (152 lpp)

# data[].attributes.headline
Tautas manifestācija "Par tiesisku valsti Latvijā" ar sarkanbaltsarkanajiem karogiem. Mežaparks, Rīga, 07.10.1988.

# data[].attributes.subject
Tautas manifestācija "Par tiesisku valsti Latvijā" ar sarkanbaltsarkanajiem karogiem. Mežaparks, Rīga, 07.10.1988.

# data[].attributes.body
Akcijas mērķis bija pievērst vietējās un starptautiskās sabiedrības uzmanību nelikumīgajiem apstākļiem. Cauri visām trim Baltijas valstīm dzīvā ķēdē sastājās miljoniem cilvēku.
Norāde uz avotu: https://enciklopedija.lv/skirklis/40531-Baltijas-ce%C4%BC%C5%A1

# data[].attributes.attachment_link.description
Baltijas tautu kustību (Latvijas Tautas frontes, LTF, Igaunijas Tautas Frontes un Lietuvas Tautas kustības "Sajūdis") 23.08.1989. kopīgi organizēta un īstenota akcija, kas starptautiski nodemonstrēja Baltijas tautu vienotību un apņēmību cīņai par Baltijas valstu valstiskās neatkarības atjaunošanu

# data[].attributes.headline
Atmiņas no Baltijas ceļa. Rūta Karma, igauņu valodas speciāliste.

# data[].attributes.subject
Atmiņas no Baltijas ceļa. Rūta Karma, igauņu valodas speciāliste.

# data[].attributes.body
”Baltijas ceļš” bija viens no manas dzīves lielajiem brīžiem. Man piezvanīja no Tautas frontes, vai es varētu braukt līdzi Dainim Īvānam uz Igaunijas robežu tulkot viņa runu igauniski. Protams! Braucām pa ceļu, skatīdamies, kā cilvēki pulcējas. Dainis jau to ir arī pieminējis savā atmiņu grāmatā “Gadījuma karakalps”. Pie robežas cilvēku bija ka biezs. Mēģinot stāties, iznāca nevis rinda, bet līkumu līkumi.
Norāde uz avotu: https://www.la.lv/rokasspiediens-baltijas-celam-ka-svarigas-liecibas-tiek-glabatas-un-nodotas-nakamajam-paaudzem

# data[].attributes.headline
Barikāžu laiks (no 1991. gada 13. - 19. janvārim)

# data[].attributes.subject
Barikāžu laiks (no 1991. gada 13. - 19. janvārim)

# data[].attributes.body
Tautas manifestācija Daugavmalā, kurā piedalījās ap 500 000 cilvēku ar Latvijas Valsts karogiem.
Avots: https://infogram.com/barikazu-laiks-1gl8m3je7w7ep36

# data[].attributes.body
1989. gada 13. jūnijā, mammas izlaidumā tika dziedātas „Čikāgas piecīšu” dziesmas. Visi bija pacilātā noskaņojumā gaidot Latvijas Republikas Neatkarības pasludināšanu. Par nopelniem valsts labā mans tēvs saņēma trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un 1991. gada barikāžu dalībnieku piemiņas zīmi. Viņš bija viens no brīvības cīnītājiem, kas piedalījās Neatkarības deklarācijas pasludināšanā.
Avots: https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/cilvekstasti/pieci-1991-gada-barikazu-stasti-lozu-svikas-debesis-kolhozu-traktori-un-futbols-kailsala.a345016/

# data[].attributes.attachment_link.title
Portraits of South East London Teenage Girls 1970s-1980s (2)

# data[].attributes.body
Bilde no: https://www.jgb.lv/lv/barikades-brivibas-kilis-daiga-kalnina-fotografe-zurnaliste-skolotaja/

# data[].attributes.headline
Pilnīgas neatkarības atjaunošana 1991. gads

# data[].attributes.subject
Pilnīgas neatkarības atjaunošana 1991. gads

# data[].attributes.body
1991. gada 19. — 21. augustā t.s. Valsts Ārkārtējā stāvokļa komiteja pārņēma varu Maskavā. 21. augustā OMON vienības Vecrīgā uzbruka barikādēm pie Saeimas nama, Latvijas Republikas Augstākā padome pieņēma paziņojumu par Latvijas Republikas Satversmes atjaunošanu pilnā apjomā.
Norāde uz avotu: https://lv.wikipedia.org/wiki/Dziesmot%C4%81_revol%C5%ABcija

# data[].attributes.headline
Atmiņas no neatkarības atjaunošanas. Aivars Endziņš

# data[].attributes.subject
Atmiņas no neatkarības atjaunošanas. Aivars Endziņš

# data[].attributes.body
Abi notikumi noritēja uz spraiga vēsturiskā fona, un, iespējams, ka izšķiršanās iesaistīties cīņā par brīvību pirms 30 gadiem prasīja pat lielāku drosmi un bezbailību, nekā juku laikos pēc Pirmā pasaules kara beigām. Skaidrs bija viens, ka piecdesmit padomju okupācijas gados pieredzētais bija mainījis nācijas pašapziņu un neizdzēšami ierakstījis tās atmiņā, kādus līdzekļus savu mērķu sasniegšanā pret nepakļāvīgu tautu izmantot spēj totalitāras varas režīms. "Tolaik neviens no mums nezināja, kā beigsies Atmoda, cik upuru prasīs un vai vispār būs iespējama izraušanās no PSRS impērijas asiņainajām ķetnām,"
Norāde uz avotu: https://lvportals.lv/norises/270868-4-maija-deklaracija-ka-ta-tapa-2019