# data[].attributes.body
Jos talous rajataan nyt ulos :) niin mahdollisuus hyödyntää parasta mahdollista teknologiaa lannoite- ja ravinnetuotteiden jalostamikseksi markkinakysyntää vastaavaksi.

# data[].attributes.body
Hinnoittelupolitiikan tulisi olla avointa ja perusteltua. Hinnan määräävät tekijät olisivat esim. kuljetusmatka ja tuotetun syötteen laatu (ravinnepitoisuus yms.). Tuotu määräkin tulisi ottaa huomioon.

# data[].attributes.body
Kokonaiskustannus suhteessa oman käsittelyn kustannukseen

# data[].attributes.body
Taloudellisuus kaikkien kannalta "puhdistamot, käsittelijät, lopputuotteiden jalostajat..."

# data[].attributes.body
Onko positiivista vaikutusta hiilijanjälkeen.

# data[].attributes.headline
Toimijoiden eriävät intressit, riittävän yhteistyön puute

# data[].attributes.subject
Toimijoiden eriävät intressit, riittävän yhteistyön puute

# data[].attributes.body
Syötteet järkeviä puhdistamoiden (huomioiden erilaiset puhdistamot) kokonaistoiminnan näkökulmasta

# data[].attributes.body
Ravinteiden talteenottovelvollisuus

# data[].attributes.body
Samanaikaisesti kokonaisympäristöpäästöjen vähentyminen

# data[].attributes.body
Hiilen/orgaanisen aineksen ja ravinteiden kierrättämisen tehokkaampi hallinta koko ketjua ajatellen. Osa-optimointitarkastelu?

# data[].attributes.body
Mikäli tällä tähdätään tehokkaampaan ravinteiden kierrättämiseen, niin kunnan imago ja ravinneneutraalin kunnan tavoittelu.

# data[].attributes.body
energiatehokkuus, päästöjen väheneminen

# data[].attributes.body
jätevedenpuhdsitamon puhdistustustuloksen paraneminen

# data[].attributes.body
Mikäli lainsäädäntö määrää ravinteiden talteenottoa tulevaisuudessa?

# data[].attributes.headline
Suomessa kuljetetaan 1 miljoona tonnia lietettä/vuosi.10 miljoonaa ajokilometriä, €100 miljoonaa kuljetuskustannuksia ja porttimaksuja.

# data[].attributes.subject
Suomessa kuljetetaan 1 miljoona tonnia lietettä/vuosi.10 miljoonaa ajokilometriä, €100 miljoonaa kuljetuskustannuksia ja porttimaksuja.

# data[].attributes.headline
Lietteen varastoinnin kapasiteetti- ja tilantarve pienempi

# data[].attributes.subject
Lietteen varastoinnin kapasiteetti- ja tilantarve pienempi

# data[].attributes.body
Mainittu Ravita on kehitetty nimenomaan soveltuvaksi puhdistmoille puhdistamon nykyisestä rakenteesta riippumatta

# data[].attributes.body
Ravinteiden talteenotto oman puhdistamon sijasta isoissa yksiköissä, joissa mahdollista ylläpitää asiantuntemusta ja vastata alati muuttuviin haasteisiin.

# data[].attributes.body
Ainetasetarkastelussa tarvittavat ravinnepitoisuudet eri lietejakeissa eivät ehkä ole kovin yleisiesti tiedossa. Näitä tietoja pyydettäessä on erityisen tärkeää vääntää rautalangasta, mistä lietteestä ja mitä pitoisuuksia halutaan. Kuten tuli ilmi, nimityksiä on erilaisia ja vaarana on turha työ, jos puhutaan aidasta ja aidanseipäästä.

# data[].attributes.body
bio-P:llä haastavaa päästä tiukkoihin puhdistustulosvaatimuksiin

# data[].attributes.body
Ravita/BioP yhdistettynä pitkälle vietyyn lietteidenkäsittelykonseptiin - vientituote Suomen osaamisesta :)

# data[].attributes.body
Pitäisikö Suomessa mennä enemmän kohti biologista fosforinpoistoa, jotta saadaan fosfori käyttökelpoiseen muotoon?
Laitoskokemuksia Suomessakin jo on.

# data[].attributes.headline
Laitoksellapitää olla itsellä riittävä varastointikapasiteetti, jotta liete voidaan kuljettaa maksimikuormilla. Lisäksi puhdistamolle pitää päästä rekalla kulkemaan. Kumipyöräkuljetusten kustannusten osuus yllättävän suuri.

# data[].attributes.subject
Laitoksellapitää olla itsellä riittävä varastointikapasiteetti, jotta liete voidaan kuljettaa maksimikuormilla. Lisäksi puhdistamolle pitää päästä rekalla kulkemaan. Kumipyöräkuljetusten kustannusten osuus yllättävän suuri.

# data[].attributes.body
Isot kierrätysravinteiden käyttäjät lähellä (esim. metsäteollisuus tai soveltuva maantalous)

# data[].attributes.body
Olisi ihanteellista, että loppukäyttäjä löytyisi läheltä (maaperän ravinnetase), mutta pitkälle jalostettua tuotetta lienee mahdollista varastoida ja kuljettaa pidemmällekin.

# data[].attributes.body
Lopputuotteen käytöstä aiheutuvat päästöt

# data[].attributes.headline
Riippunee varmaan siitä, mistä lietteestä puhutaan. Onko puhdistamon tuote laskeutunut liete 3-3,5% TS vai lingottu liete, 20-30%TS. Missä varastoidaan? Puhdistamolla vai kaasulaitoksella? Keskikokoisella puhdistamolla 24/7 operaatiossa syntyy n. 1.1 tonnia/tunti 20-30% TS lietettä. Varastointi ja kaasulaitoksen kapasiteetti.

# data[].attributes.subject
Riippunee varmaan siitä, mistä lietteestä puhutaan. Onko puhdistamon tuote laskeutunut liete 3-3,5% TS vai lingottu liete, 20-30%TS. Missä varastoidaan? Puhdistamolla vai kaasulaitoksella? Keskikokoisella puhdistamolla 24/7 operaatiossa syntyy n. 1.1 tonnia/tunti 20-30% TS lietettä. Varastointi ja kaasulaitoksen kapasiteetti.

# data[].attributes.body
Paikallisten kuljetusliikkeiden kapasiteetti voi olla rajoittava tekijä lietteen kuljetuksessa.

# data[].attributes.body
Meneillään olevien YM-RAKI hankkeiden välinen yhteistyö?

# data[].attributes.headline
Pienemmätkin alueelliset mädättämöt tulevat kiinnostaviksi kun aumakompostointiin tulee lupapuolelta rajoitteita. Mahdollisesti tarvitaan kuitenkin lietteen oheen muita jätejakeita, jotta kannattavuus saadaan kohdalleen.

# data[].attributes.subject
Pienemmätkin alueelliset mädättämöt tulevat kiinnostaviksi kun aumakompostointiin tulee lupapuolelta rajoitteita. Mahdollisesti tarvitaan kuitenkin lietteen oheen muita jätejakeita, jotta kannattavuus saadaan kohdalleen.

# data[].attributes.body
Biokaasu kiinnostava vaihtoehto esim. turpeen ja öljyn korvaajana päästökaupan hyötyjen ansiosta