# data[].attributes.headline
אברהים גלאוי

# data[].attributes.subject
אברהים גלאוי

# data[].attributes.body
הלמידה לאורך החיים ממלא את זמנם של אנשים שלא למדו לתואר , דבר שגורם להם להיות יותר טוב עם עצמם וצמצם פערים בחברה ובבתי ספר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אתגרים רבים עומדים בפני שר החינוך החדש, יואב גלנט. אחד האתגרים החשובים הללו הוא צמצום הפערים הגדולים במערכת החינוך, המסכנים את המשך צמיחתה של מדינת ישראל. משבר הקורונה הבליט אף יותר את הפערים, כאשר מחסור במחשבים מנע מאלפי תלמידים השתתפות בשיעורים מקוונים. מדובר באתגר מורכב, אך אפשר להתמודד איתו.

בישראל הפערים בין תלמידים מרקע חברתי-כלכלי ושפתי שונה הם מהגבוהים בקרב מדינות ה-OECD. לפי ממצאי PISA 2018 ישראל מדורגת במקום הראשון בפערים בין התלמידים בתחום הקריאה, שמתחילים כבר בגן הילדים והולכים ומעמיקים עם השנים. לפערים אלה סיבות רבות, ובהן היעדר תשתיות מתאימות, השקעה נמוכה פר תלמיד בהשוואה למדינות ה-OECD, השקעה לא מספקת בתלמידים מוחלשים, פיזור לא שוויוני של מורים במוסדות החינוך לפי ותק והשכלה, היעדר אוטונומיה ניהולית של מוסדות החינוך ומעמדו הנמוך של המורה. דוח של ה-OECD הצביע על כך שהשקעה כספית במערכת החינוך יכולה לסייע לשיפור הישגי התלמידים, אך רק עד גבול מסוים.

לראיה, למרות שתקציב משרד החינוך גדל פי שלושה בתוך חמש שנים, והוא עומד כיום על כ-64 מיליארד שקל בשנה, נותרים פערים גדולים בין התלמידים.

אם כך, כיצד מטפלים בפערים לפני שיהיה מאוחר מדי?

קודם כל, אנו זקוקים לתוכנית לאומית רב-שנתית בלתי תלויה מבחינה פוליטית. תוכנית שמטרתה לצמצם פערים מבלי לפגוע בתלמידים המצוינים. היא תכלול תקצוב דיפרנציאלי תוך התמקדות בבתי ספר "אדומים" שבהם נדרשת הקצאת משאבים גדולה יותר, ניצול יעיל של ימים וחודשים מבוזבזים במהלך השנה, כיתות לימוד קטנות יותר (אפילו על חשבון צמצום בשעות הלימוד, שבישראל הן רבות יותר מאשר במרבית המדינות המצליחות יותר) והשקעה משמעותית בגיל הרך.

בנוסף, חשוב לעמול על בניית אמון בין ההורים למורים ולמערכת החינוך. בשנים האחרונות חלה עלייה במעורבות הגוברת של ההורים בבתי ספר וכיום המורה נאלץ להתמודד עם ההורים בכמה חזיתות - בפניות אישיות פנים אל פנים, בטלפון, בווטסאפ וברשתות החברתיות. חשוב לפעול בשיתוף עם ההורים ולקבוע כללים שישימו דגש רב יותר על מעורבות של הורים ופחות על התערבות שלהם. למשרד החינוך תפקיד משמעותי בבניית האמון והוא חייב להפחית את הלחץ החיצוני המופעל על מנהלי בתי ספר.

חשוב גם לקדם את מעמד המורה. בסקר שנתי שעורכת מכללת לוינסקי לחינוך נמצא מדי שנה שההורים סבורים שהוראה היא מקצוע חשוב והם היו רוצים מורים איכותיים לילדיהם, אבל הם לא יעודדו את ילדיהם להיות מורים. הדיסוננס הזה הוא הסמן החשוב ביותר בצורך הלאומי בשיפור מעמדו של מקצוע ההוראה בישראל. אומנם הנושא זכה להתייחסות במהלך השנים בעשר ועדות ממשלתיות וציבוריות שהציעו רפורמות במערכת החינוך, בהן "אופק חדש" ו"עוז לתמורה", אך אין די בכך.

למרות שלפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שכר המורים עלה ב-63% בין השנים 2005 ו-2015, הוא עדיין אינו שכר הולם, במיוחד למורים מתחילים. עם זאת, השכר לבדו אינו הגורם היחיד בקביעת מעמד המורה. לראייה, בפינלנד, שבה מקצוע ההוראה זוכה ליוקרה רבה ונחשב למקצוע מבוקש שההכשרה בו תובענית וכוללת לימודים לתואר שני, המורים מרוויחים רק מעט יותר מהשכר הממוצע. מחקר שערך פרופ' פאסי סאלברג, מי שהיה אחד ממובילי מהפיכת החינוך בפינלנד, מצא שהגורם החשוב ביותר בקביעת יוקרתו של מקצוע ההוראה הוא סביבת עבודה שמקנה אוטונומיה מקצועית, מאפשרת מימוש שליחות ערכית ומקצה זמן לפעילויות מקצועיות מלבד ההוראה הפרונטלית בכיתה.

לבסוף, חשוב גם לקדם מהלכים פדגוגיים המותאמים לאתגרי המאה ה-21. אין אפשרות אמיתית לחזות כיצד ייראה שוק התעסוקה שהתלמידים של היום יצטרכו להשתלב בו עם סיום לימודיהם. אך ברור שיידרשו בו תכונות של יכולת למידה עצמית, יזמות ויצירתיות. כדי להקנות לילדים את הכלים המתאימים להתמודדות עם העידן החדש חשוב שהלמידה תהיה מותאמת אישית, תוך איתור וטיפוח תחומי הצטיינות אישיים, הענקת תמיכה פדגוגית, במיוחד לילדים עם צרכים מיוחדים, נגישות שווה למחשבים שתאפשר לכל תלמיד למידה מרחוק, מתן תמריצים למורים ולמנהלים הבוחרים ללמד בבתי ספר חלשים, השקעה בטכנולוגיה ומיגור אלימות.

מערכת החינוך לבדה אינה יכולה לפתור את כל הפערים בחברה הישראלית, אך היא חיונית לשמירת חוסנה של המדינה. חשוב שהשר החדש יפעל להענקת שוויון הזדמנויות לכל ילד, לנגישות למערכת ההשכלה הגבוהה החשובה להשתלבות בשוק העבודה ולמימוש הפוטנציאל האישי.
הכותבת היא נשיאת מכללת לוינסקי לחינוך

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
דעה: האתגר החשוב בעשור - צמצום פערים בחינוך, פרופ ' מיכל בלר, דעות

# data[].attributes.attachment_link.description
אתגרים רבים עומדים בפני שר החינוך החדש, יואב גלנט. אחד האתגרים החשובים הללו הוא צמצום הפערים הגדולים במערכת החינוך, המסכנים את המשך צמיחתה של מדינת ישראל. משבר הקורונה הבליט אף יותר את הפערים, כאשר מחסור במחשבים מנע מאלפי תלמידים השתתפות בשיעורים מקוונים. מדובר באתגר מורכב, אך אפשר להתמודד איתו.

# data[].attributes.body
כן וגם אפשר ההפך , החיים מלמדת אותנו הרבה דברים לא רק בתואר לומדים

# data[].attributes.headline
סארי קרינאוי

# data[].attributes.subject
סארי קרינאוי

# data[].attributes.body
הלימדה לאורך החיים ממלא את זמנם של אנשים שלא למדו לתואר דבר שגורם להם להיות יותר טוב עם עצמם וצמצם פערים בחברה ובבתי ספר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
למידה לאורך החיים ( Lifelong learning) היא רכישת ידע מתמשכת התנדבותית וממוטיבציה עצמית, למטרות אישיות או מקצועיות.[1]. לאורך החיים - בשונה מ למידה בתחילת החיים, במסגרות ייעודיות כמו בתי ספר ו מוסדות השכלה גבוהה. למידה לאורך החיים שונה מספיגת מידע שמתרחשת באופן טבעי לאורך החיים, למידה לאורך החיים היא פעילות מוכוונת רכישת ידע, למען מטרות מוגדרות. ניתן לרכוש יותר ידע בלמידה מניסיון לעומת למידה לאורך החיים, ההבדל הוא באופן הלמידה ולא בהכרח מעידה על איכות או כמות החומר הנלמד.

מבוגרים רבים עוסקים בלמידה לצורך העשרה חברתית וצמיחה אישית, כמו גם כדי להישאר מעודכנים ולהיות פעילים כאזרחים בתוך הקהילה[2].

המושג למידה לאורך החיים הוצג בדנמרק כבר ב שנת 1971. מושג זה התפתח מהמונח "לומדים לאורך החיים" של לסלי ווטקינס ונעשה בו שימוש גם על ידי פרופסור קלינט טיילור (אוניברסיטת מדינת קליפורניה, לוס אנג'לס).

לאור ההתפתחויות הטכנולוגיות, השגת מידע אינה דורשת למידה מכוונת, די בחיפוש אקראי בדומה לשאלת אנשים ברחוב בעבר, שמן הסתם אינה מוגדרת למידה. עם זאת, הרשת תומכת גם בפעילויות של למידה מכוונת ולא השגת מידע אקראית. דוגמה לכך הן הקורסים המקוונים - MOOC.

המאפיינים והמיומנויות שצריך לפתח הלומד לאורך החיים. למידה רפלקטיבית וחשיבה ביקורתית יכולות לעזור ללומד לסמוך על עצמו בלמידה כיצד ללמוד, ובכך להשתפר בניהול, ארגון ושליטה בתהליך הלמידה שלהם.(קאנדי, 1990)[3]. סייפ (1995) חקר באופן ניסיוני מורים "פתוחים" ומצא שהם מעריכים הכוונה עצמית, שיתוף פעולה, רפלקציה ואתגר, לקיחת סיכון בלימוד שלהם נראה אצלם הזדמנות, ולא איום. דאנלוב וגראבינגר (2003) הוכיחו על מנת להכין התלמידים בהשכלה הגבוהה להיות לומדים לאורך החיים, חייבים לפתח יכולת ההכוונה העצמית, מודעות מטא-קוגניטיבית ונטייה ללמידה (מרים, קפארילה ובאומגרטנר2007)[4]

מטרת הלמידה לאורך החיים היא רכישת מיומנויות אשר יאפשרו ללומד לעבוד באופן יעיל יותר ולעמוד בתחרות של הכלכלה הגלובלית[5]. הכלכלה הגלובלית המשתנה באופן תדיר מעלה את הצורך הגובר והולך בהכשרה מקצועית במסגרת מקומות העבודה[2].

למידה לאורך החיים מוכרת על ידי מכללות ואוניברסיטאות מסורתיים כתקפה בנוסף להשגת התואר. גם תהליכי למידה אשר מתרחשים בחלקים או לפי קטגוריות עניין יכולים להיות בעלי ערך ל אינדיבידואל וה קהילה. האפקט הכלכלי של מוסדות חינוך בכל הרמות ימשיך להיות משמעותי בעתיד כאשר קורסי למידה פורמליים יתקיימו ונושאים מבוססי עניין יהיו מבוקשים. המוסדות מייצרים אזרחים משכילים שקונים סחורה ושירותים בקהילה ומוסדות החינוך וסגל העובדים מייצרים פעילות כלכלית במהלך הפעולות והפעילות המוסדית. בדומה למוסדות הבריאות, מוסדות החינוך נמצאים בין המעסיקים המובילים בערים רבות בעולם. בין אם מדובר בבית ספר בנוי או מקוון יש אפקט כלכלי כלל עולמי ללמידה, כולל למידה לאורך החיים, לכל קבוצות הגיל. הלומדים לאורך החיים, כוללים אנשים בעלי תעודות אקדמאיות או מקצועיות הנוטים למצוא עבודה עם שכר גבוהה, ומשאירים רשמים כספיים, תרבותיים ויוזמות על הקהילות לפי אשת החינוך קסנדרה ב. וייט[6][7].

Tough,A.M.(1979).Adult's Learning Projects: A Fresh Approach to Theory and Practice in Adult Learning Toronto: Ontario Institute for Studies in Education.

Kolb, D.A. (1984). Experiential Learning: Experience as the Source of Learning and Development. Englewood Cliffs, N.J. : Prentice-Hall

Merriam, S. B. & Caffarella, R.S. (2007) Learning in adulthood: A comprehensive guide. San Francisco: Josseey-Bass (3rd. Edition)

1. Department of Education and Science (2000). Learning for Life: White Paper on Adult Education. Dublin: Stationery Office. ^ [1]

2. ^ 1 Head, A. J., Van Hoeck, M., & Garson, D. S. (2015). Lifelong learning in the digital age: A content analysis of recent research on participation. First Monday,20(2).2

3. ^ Mackeracher, D. (2004). Making Sense of Adult Learning, Second Edition. Toronto: University of Toronto Press.

4. ^ Merriam, S. B., Caffarella, R.S., & Baumgartners, L.M. (2007) Learning in adulthood: A comprehensive guide. San Francisco: Josseey-Bass (3rd. Edition)

5. ^ Holford, J., & Jarvis, P. (2013). International perspectives on lifelong learning. Routledge.

6. ^ Whyte, Cassandra B/ (2002). "Great Expectations for Higher Education". Speech at Higher Education Round Table Event. Oxford, England

7. ^ Whyte, C.(1989). Student Affairs-The Future, Journal of College Student Development.30(1), 86-89

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה לאורך החיים - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
למידה לאורך החיים ( Lifelong learning) היא רכישת ידע מתמשכת התנדבותית וממוטיבציה עצמית, למטרות אישיות או מקצועיות.[1] . לאורך החיים - בשונה מ למידה בתחילת החיים, במסגרות ייעודיות כמו בתי ספר ו מוסדות השכלה גבוהה. למידה לאורך החיים שונה מספיגת מידע שמתרחשת באופן טבעי לאורך החיים, למידה לאורך החיים היא פעילות מוכוונת רכישת ידע, למען מטרות מוגדרות.

# data[].attributes.body
כן יכולה לצמצם פערים בכל תחומי החיים , אם זה נלמד בתואר או בהמשך החיים

# data[].attributes.headline
אכלאס אבו מדיגם

# data[].attributes.subject
אכלאס אבו מדיגם

# data[].attributes.body
לדעתי זה תלוי בבן אדם עצמו ביכולתיו , במוטיבציה הפנימית שלו

# data[].attributes.headline
רומיס זיאדנה

# data[].attributes.subject
רומיס זיאדנה

# data[].attributes.body
בטח יכולה לצמצם פערים אם יש מוטיבציה ללימודים וחידוש ורענון

# data[].attributes.headline
ביאן אבו ריאש 

# data[].attributes.subject
ביאן אבו ריאש 

# data[].attributes.body
הנה כתבה וסרטון על הנושא

# data[].attributes.headline
אלקרינאוי ספא

# data[].attributes.subject
אלקרינאוי ספא

# data[].attributes.body
בחברה המערבית המודרנית יש להשכלה חשיבות בהשפעתה על מעמדו הכלכלי והחברתי של האדם. הצלחתו של כל ילד תבוא לידי ביטוי בהשתלבותו בשוק העבודה בגיל מאוחר יותר, בהסתגלותו החברתית ובהתאמתו הרגשית כבוגר עם זאת, קשיי למידה עלולים לפגוע בתפקודו של האדם במסגרת החינוך הפורמלי ובכך לפגוע בסיכוייו לרכוש השכלה

# data[].attributes.headline
סעיד אלקרינאוי 

# data[].attributes.subject
סעיד אלקרינאוי 

# data[].attributes.body
אולי כן,  אבל אנשים עובדים ללא תואר בבתי ספר  חסר להם מידע חשוב שצריך ללמוד !

# data[].attributes.body
כן , הלימודים לאורך החיים ללא ספק מעניקה צמצום פערים גם בבית ספר וגם באכלוסיה
https://youtu.be/D08b2g8-9SU

# data[].attributes.body
כן אם יש מוטיבציה ללמוד אנחנו לומדים הכל

# data[].attributes.attachment_link.title
מוטיבציה פנימית ומוטיבציה חיצונית: הגדרות קלאסיות וכיוונים חדשים - פורטל מס"ע

# data[].attributes.attachment_link.description
פורטל מס"ע - רוב התאוריות רואות במוטיבציה תופעה אחידה הנעה על פני סולם שבקצה אחד שלו מוטיבציה מועטה ובקצה אחר מוטיבציה רבה. אולם אפילו בחינה שטחית מראה שמוטיבציה אינה תופעה אחידה. לבני אדם שונים יש לא רק כמויות שונות של מוטיבציה, אלא גם סוגים שונים של מוטיבציה.

# data[].attributes.body
כמובן למידה תמיד מצמצמת פערים למידה תוך כדי התנסות זה דבר חשוב.
וכל אחד והקצב שלו

# data[].attributes.headline
סמיחה מטאלקה

# data[].attributes.subject
סמיחה מטאלקה

# data[].attributes.body
זה נכון. התמדה ורצון מובילים להתקדם וללמוד...