# data[].attributes.headline
"מפה לשם, לא ישנתי באמת כבר כמעט שש שנים"- אימהות ואבות מדברים על חלות המטלות בבית.- "משחקות באש" 

# data[].attributes.subject
"מפה לשם, לא ישנתי באמת כבר כמעט שש שנים"- אימהות ואבות מדברים על חלות המטלות בבית.- "משחקות באש" 

# data[].attributes.body
בחרתי בפודקאסט "משחקות באש" של נרקיס אלון שערכה ראיון עם דפנה הפייזר- יועצת מגדר ומדריכת הורים וציוותי חינוך.
אני חושבת שכמו שנאמר בפודקאסט לכולנו מגיעה הזדמנות שווה לצאת לעבוד ולקבל זמן לעצמנו ושום דבר לא צריך למנוע מאיתנו את הדברים הללו : לא גידול ילדים, לא עבודות הבית, לא המגדר שלנו וגם לא שום דבר שהתחנכנו עליו כילדים קטנים. אני חושבת שחשוב לדבר על הנושא, לחנך לשינוי המצב ולעלות את המודעות למצב הקיים כרגע.

למדתי שישנן סיבות רבת בגללן חלוקת העבודות בבית וטיפול הילדים אינם שווים (כמו: הזדמנויות בשוק העבודה, משכורת נמוכה יותר לנשים, החינוך שקיבלנו בבית, היותך אישה ואמא מניקה וגם הרצון של נשים רבות לעשות הכל בדרך שלהן)

הנושא הוצג בצורה ברורה אך יכלה להיות ברור יותר אם היו תת כותרות ונושאים לפי סדר מסוים. אף על פי כן השאלות של המנחה והעדויות של גברים ונשים על חלוקת עבודות הבית והטיפול בילדים שלהם תרמו מאוד להבנה ועוררו עניין. בנוסף, הדוגמאות האישיות של המראיינת וגם הדוגמאות הטיפוליות והאישיות של המרואיינת תרמו מאוד. אהבתי שהכניסו גם נושאים שמבט ראשון נראים פחות קשורים כמו האונס באילת והסרט "בחזרה לעתיד".
אופן ההצגה היה טוב ובחלקים מסוימים התנגנה מוזיקה נעימה מתאימה.

הייתי מביאה עוד עדויות של נשים וגברים עם דעות מגוונות אף יותר וחלוקת עבודות בבית שונה. בנוסף הייתי שמחה אם היו מדברים על דרכים נוספות לחנך לעתיד טוב יותר.
מאיה לוריא

# data[].attributes.attachment_link.title
״מפה לשם, לא ישנתי באמת כבר כמעט שש שנים״ אימהות ואבות מדברים על חלוקת המטלות בבית

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from משחקות באש on Spotify. בשיחה עם דפנה פייזר, יועצת מגדר ומדריכת הורים וצוותי חינוך, דיברנו על חלוקת התפקידים בבית בין גברים ונשים. דרך ניתוח עדויות של אבות ואימהות, עולה השינוי שחל בחיים בבית מאז הקורונה, המחיר שאבות משלמים על הסטטוס קוו, למה המציאות הנוכחית עדיין משאירה נשים מאחור ואיך אפשר לעשות שינוי.

# data[].attributes.body
נלי פרימן
אני בחרתי פודקאסט מודל הבדיקות החדש בלאגן המדיניות
על אף שגורמים בממשלה טוענים כי המטרה אינה הדבקה המונית, המדיניות החדשה של ביטול PCR ומעבר לבדיקות אנטיגן בלבד, (לא כולל אוכ׳ מסויימת) לחלוטין נותן הרגשה כי המטרה היא חיסון עדר וזו לפי דעתי הכוונה. עם זאת אפשר להבין מדוע בוטלו הבדיקות שהופכות מעט לחסרות משמעות עם העומס הכבד והזמן הארוך בקבלת התשובה. למדנו כי יש הבנה שהאמצעים הישנים אינם רלוונטיים, המודל משתנה בהתאם למצב אך ההתנהלות שנויה במחלוקת.
הנושא הוצג בצורה ברור מאוד, מנקודות המבט של גורמים שונים. הוא הוצג על כל פניו, הן על הצג החיובי והן על השלילי. השיחה הייתה ברורה ומעניינת.
ההצגה הייתה מעניינת מאוד, שכן גורמים שונים הציגו את עמדתם והעלו נקודות שלא חשבתי עליהן שגרמו לי להסתכל גם בצורה אחרת.
לא הייתי עושה אחרת כלום.
https://omny.fm/shows/ehadbeyom/6c52cfce-4d42-4cfa-814b-ae19001558c5

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Powered by Omny Studio is the complete audio management solution for podcasters and radio stations

# data[].attributes.attachment_link.title
מודל הבדיקות החדש: בלאגן או מדיניות? - אחד ביום - Omny.fm

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי שנתיים בהן שמענו בלי סוף על חשיבות בדיקות הקורונה - הגיע לישראל זן האומיקרון וטרף את הקלפים. ישראל עברה ממודל שמסתמך על בדיקות PCR לבדיקות אנטיגן - והמודל החדש הזה הצית וויכוח על הדרך הנכונה להתמודד עם המגפה. האם ייתכן שהכלים הישנים כבר לא אפקטיביים באותה מידה, והאם בפועל עברנו למודל של הדבקה ה…

# data[].attributes.body
רומי אוקנין

אני בחרתי בפודקאסט של N12;אחד ביום על גיליין מקסוול שהייתה בת הזוג של ג׳פרי אפשטיין, מיליארדר יהודי שנפלאחרי הרבה שנים של מרדף שחשפו רשת של סחר בקטינות ועבירות מין רבות שביצע, נכנס למעצר והתאבד. גיליין הייתהבת זוגתו, ואחרי שהתאבד הייתה האדם היחיד שיכל לדבר על מה שהיה. גיליין ברחה ולא נמצאה המון זמן, ושנמצאההייתה באחוזה גדולה ויוקרתית, המשפט של גיליין היה השנה, ובעצם נחשף תוך עדויות רבות שהיא הייתה המוח מאחוריהמשימה, המדאם, היא בחרה באילו קטינות לבחור, מי מהקטינות תהיה באיזו מסיבה ולפעמים גם פגעה בקטינות בעצמה. הפודקאסט היה ממש מעניין ואהבתי את הדרך המתוקצרת בה הדברים הוצגו, ולשמוע איך החוק מתייחס לאנשים חשוביםוחזקים, וכמה כוח משפיע עלינו. אהבתי את אופן ההצגה ואולי הייתי מוסיפה עדויות גם מגיליין עצמה.

https://mobile.mako.co.il/news-podcast_n12/one_a_day/Article-0622ef3e1bc1e71026.htm?partner=mobileAutomaticChannel

# data[].attributes.headline
מי הסגיר את אנה פרנק

# data[].attributes.subject
מי הסגיר את אנה פרנק

# data[].attributes.body
עפרי רון-
עמדתי בנושא זה היא שאי אפשר לשפוט מעשים של אנשים בתקופת השואה, אנשים הועמדו בסיטואציות קשות שכל תוצאה תיהיה קשה לא משנה מה יבחרו.
למדתי מהפודקאסט שהאדם שהסגיר את אנה פרנק ומשפחתה הוא אדם יהודי, למדתי על המניעים שהיו לו ולמה עשה זאת, למדתי על ההלשנות ועל ההסגרות שהיו בהולנד בתקופה הזו, ואיך עבדה החקירה.
הנושא עבר בצורה ברורה, הביאו דוגמאות מהיומן של אנה מה שהוסיף להבנה, ושמעו את החוקר ואת מה שחשב במהלך החקירה.
אני אישית אהבתי את הפודקאסט אהבתי לשמוע מכמה ראיונות שחיברו ביחד, וברגעים שלא הבנתי משהו הייתי יכולה לחזור ולשמוע שוב, אני הבנתי יותר טוב דרך שמיעה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מי הסגיר את אנה פרנק?

# data[].attributes.attachment_link.description
וינס פנקוק כבר הניח מאחוריו את הקריירה הארוכה ב-FBI, וחי את חלום הפרישה על חוף הים בפלורידה. אבל כשהוא נקרא לפתור תעלומה בעלת חשיבות עולמית שנמשכת כבר 80 שנה - היה לו ברור שלהצעה כזאת אי אפשר לסרב.

# data[].attributes.headline
הפודקאסט של ניסים ואנטולי 

# data[].attributes.subject
הפודקאסט של ניסים ואנטולי 

# data[].attributes.body
בפודקאסט של ניסים ואנטולי, עובדי הקצבייה בסופר סניף ״שפע יששכר״ מעלים רעיונות והמצאות שיוציאו לאור ובעזרתם יוכלו להתעשר. אביחי שומע אותם ומשכנע אותם לצרף אותו ולשתף אותו בעשיית הרעיונות, הוא מבטיח שיעזור להם מהבחינה הכלכלית, יתרום מכספו למען הוצאת הרעיון לפועל. לאחר ששומע על הרעיון שלהם, הוא מוחק ומקניט אותם שהרעיון גרוע והוא בחיים לא יבזבז אגורה על דבר מטופש כזה.
אביחי גונב להם את הרעיון ומוציא אותו לפועל מבלי שמזכיר את השתתפותם של ניסים ואנטולי.
אני חושבת שאביחי לא היה הוגן כלפי עובדיו, הוא גנב להם רעיון שחשבו עליו הרבה זמן, שיקר להם ותחמן אותם רק למען רווחו האישי. הוא איבד את אמונו בעובדיו והמעשה שלו הוכיח כמה הוא אדם נצלני שחושב רק על עצמו. במקומו הייתי מצטרפת לניסים ואנטולי, מוציאה את הרעיון לפועל יחד איתם ומשתתפת איתם בהצלחה וברווחים.
לדעתי הנושא הוסבר בצורה ברורה ומצחיקה, אני אוהבת לראות קופה ראשית ולשמוע את הפודקאסט היה מצחיק ומהנה, זה גרם לעבודה להיות מהנה יותר והפך אותה לקלילה יותר.
אופן ההצגה היה מיוחד, זו הפעם הראשונה שאני מקשיבה לפודקאסט והרעיון מצא חן בעיני מאוד.

נויה דג׳ורנו

# data[].attributes.attachment_link.title
שותים מוחיטו עם איציק תשובה

# data[].attributes.attachment_link.description
אביחי, מנהל רשת "שפע יששכר" מנסה להבין מה זה פודקסט ואיך מתעשרים מזה, וניסים ואנטולי משיגים טלפון של שף סלב גדול ומציעים לו לשתף פעולה משתתפים: יניב סוויסה, דניאל סטיופין, יגאל עדיקא, חיים כהן, עורך: איל שינדלר, מפיקה: תמר בנימין, תסריט: דניאל סלגניק ועדי שיפר, עורך סאונד: אסף רפפורט, מוזיקה: דניאל סטיופין ואסף פרישמן, יוצרי קופה ראשית: נדב פרישמן ויניב זוהר, רפרנטית דרמה: נועה קולקר ולטון

# data[].attributes.body
איך שאני רואה את זה, אני מצפה שלאדם יהודי יהיה מאוד קשה לחשוף או להסגיר אדם יהודי אחר במיוחד שמדובר בעונש מוות ובתקופה כל כך קשה. למרות זאת אני מאמינה שאי אפשר לשפוט אנשים במצב כזה ובשואה במיוחד. בפודקאסט נאמר כי האדם שהסגיר את אנה ומשפחתה עשה את זה גם כדי להציל את עצמו אז זה עוד דבר שבגללו אי אפשר לשפוט מכיוון שרובנו לא היינו מקריבים את עצמנו בשביל אנשים שאנחנו בכלל לא מכירים גם אם הם יהודים. למדתי הרבה על החקירה, איך גילו את מי שבאמת חשף את משפחת פראנק, מה היו המניעים שלו, במי חשדו לפניו ואיך העלו את כל זה כמעט 80 שנה אחרי המקרה.
אני חושבת שהעבירו את הנושא בצורה מאוד ברורה ומעניינת. הם חקרו את העניין מאוד לעומק, הביאו קטעים מהיומן של אנה שלא יצא לי לשמוע לפני, הביאו קטעים של החוקר מראיונות וראו ממש מהצד שלו ומהדברים שהוא אומר איך הוא בסוף הצליח להבין ולתפוס את מי שעשה את זה. במהלך הפודקאסט היו כמה אנשים שדיברו ככה שזה לא נהיה מאוס ומשעמם אלא יצר עניין. אפילו הביאו את אליאנה תדהר להקריא דוגמאות מהיומן של אנה פראנק וזה הדבר הכי קטן אבל הפך את זה ליותר חוויתי לשמיעה, במיוחד שזה משהו שרק שומעים ולא רואים.
מאוד אהבתי את הפודקאסט ה״חקירה״ הוצגה בצורה טובה ומעניינת ולא הייתי משנה כלום.
נטע בן דוד

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - ”אחד ביום”: סוכן ה-FBI שגילה מי הסגיר את אנה פרנק

# data[].attributes.attachment_link.description
פודקאסט ”אחד ביום”: האיש שעמד בראש צוות החקירה ופרופ′ דן מיכמן על המאמץ המחודש לגלות מי האיש שהוביל את הנאצים לבית המסתור של אנה פרנק ומשפחתה. האזינו

# data[].attributes.headline
מקרי רצח בקום המדינה

# data[].attributes.subject
מקרי רצח בקום המדינה

# data[].attributes.body
הפודקאסט ששמעתי נקרא "סיפורים מהניידת".
בפרק ששמעתי הוצג מקרה רצח לאחר סכסוך בתחילת שנות ה 50 שהוביל למקרי רצח מהמגזר הערבי.
למדתי באיזו קלות סכסוכים פשוטים היו יכולים להוביל לפעולות קיצוניות באותה התקופה, שלרשויות החוק היה פחות כח על הציבור.
הפודקאסט מסופר בצורה מאוד סוחפת והסיפור והשתלשלות האירועים מאוד מעניינת.
ניתן ללמוד על אופי התקופה, תקופה מאוד לא פשוטה.
מחסור בכסף ואכיפה לא מרובה של החוק.
לדעתי הסיפור עבר בצורה מאוד טובה עם עצירות פתאומיות למען הסברים ולא הייתי משנה כלום.

ניר אהרונסון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Please click here if you are not redirected within a few seconds.

הקמת המדינה ומלחמת העצמאות ב-14 במאי 1948 (ה' באייר התש"ח) (יום לפני סיום המנדט הבריטי על ארץ ישראל) קרא דוד בן-גוריון בטקס הכרזת העצמאות את מגילת העצמאות והכריז על הקמתה של מדינת ישראל.

Apr 28, 2015 · סרטון קצר על הכרזת העצמאות והרקע לסיפור המופלא של הקמת מדינת ישראל.
Duration: 3:10
Posted: Apr 28, 2015

Washington DC (Hagerstown MD), Virginia - From your IP address - Learn more

# data[].attributes.attachment_link.description
Please click here if you are not redirected within a few seconds. הקמת המדינה ומלחמת העצמאות ב-14 במאי 1948 (ה' באייר התש"ח) (יום לפני סיום המנדט הבריטי על ארץ ישראל) קרא דוד בן-גוריון בטקס הכרזת העצמאות את מגילת העצמאות והכריז על הקמתה של מדינת ישראל.

# data[].attributes.body
העמדה שלי האלימות וההרג של המפגנים על ידי המשטרה הוא שזה פגיעה בזכויות אדם. למדתי על עלותו של הנשיא של קזחסטן אשר הצליח לשמור עם קשרים טובים עם המערב, רוסיה וסין אפילו שהנשיא של קזחסטן הוא דיקטטור שפוגע בזכיות של האזרחים שלו, הוא עושה זאת בכך שיש למדינה שלו הרבה נפט וגז שמדינות הערב צריכים ובנוסף העסקות שהנשיא של קזחסטן עשה עם רוסיה וסין. הנושא הוסבר בצורה ברורה מכיוון שהסבירו בצורה כרונולוגית כלומר מעלותו של הנשיא עד היום לכן לא הייתי משנה את דרך תצוגה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עליית מחירי הדלק במדינה הוציאה אלפים לרחובות, ובתוך שעות מה שהתחיל כגל של הפגנות הפך למהומות ענק, עם כ-200 הרוגים. הפעם ב"אחד ביום", נינו אבסדזה תכניס אותנו אל מאחורי הקלעים של המהומות בקזחסטן: הקרב בין האליטה הישנה לחדשה - וההתנגשות הנוספת בין מזרח ומערב. האזינו

"אחד ביום": מה קורה בקזחסטן? | עיבוד: ap

>> להאזנה לכל הפרקים של "אחד ביום" לחצו כאן

בשבוע הראשון של 2022 החלו מהומות ענק בקזחסטן בעקבות עליית מחירי הדלק במדינה. המוני אזרחים יצאו לרחובות, פרצו למבני שלטון והתעמתו עם כוחות הביטחון. האירועים שהחלו כמחאה כלכלית הפכו מהר מאוד למחאה פוליטית, כזו שמפילים בה את פסלי המנהיגים הנצחיים ודורשים מהם להתפטר לאלתר.

כשהמחאות הסלימו, נשיא המדינה טוקייב כינה את המפגינים טרוריסטים והורה לכוחות הביטחון לירות בהם ללא אזהרה במטרה להרוג. בנוסף, הוא ביקש ממנהיג רוסיה פוטין לשלוח כוחות סיוע שיעזרו לו להשיב את הסדר במדינה. הרוסים נענו ושלחו כ-2,000 חיילים.

במהלך ההפגנות האלימות נהרגו כ-200 בני אדם, ביניהם גם לבן קוג'יאשוילי ז"ל, אזרח ישראלי שלא היה בין המפגינים. כ-8,000 בני אדם נעצרו בעימותים אלימים מול המשטרה, ונכון להיום יש שקט יחסי באלמטי - הבירה הכלכלית של המדינה, שספגה את מרבית הנזקים.

המתיחות יצאה מגבולות קזחסטן, וכל העולם עקב מקרוב, כיוון שנראה שלכולם יש אינטרסים במדינה - מהרוסים, לסינים, האמריקנים ואפילו לישראלים. ורק עכשיו, אחרי שבוע דרמטי ורווי בדם, העשן מעל קזחסטן מתחיל להתפזר ומתחילה גם להתבהר התמונה מאחורי המהומות.

הפעם אנחנו עם נינו אבסדזה, חברת הכנסת לשעבר ומומחית לאזור, שתסביר לנו מה בדיוק קרה בקזחסטן: הדרמה הפוליטית הגדולה, המשחקים המדיניים, השינוי שאולי תעבור אחת המדינות הגדולות והחשובות שעל התפר שבין אסיה לאירופה.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - פודקאסט "אחד ביום": המהומות בקזחסטן

# data[].attributes.attachment_link.description
עליית מחירי הדלק במדינה הוציאה אלפים לרחובות, ובתוך שעות מה שהתחיל כגל של הפגנות הפך למהומות ענק, עם כ-200 הרוגים. הפעם ב"אחד ביום", נינו אבסדזה תכניס אותנו אל מאחורי הקלעים של המהומות בקזחסטן: הקרב בין האליטה הישנה לחדשה - וההתנגשות הנוספת בין מזרח ומערב.

# data[].attributes.headline
הישראלי שבנה מכונת זמן בנאס"א

# data[].attributes.subject
הישראלי שבנה מכונת זמן בנאס"א

# data[].attributes.body
אני בחרתי ב- פודקאסט הזה מכיוון שעניין אותי מאוד לדעת על מה אשמע,והצלחתי להתעניין מאוד.
אני חושב שהנושא שלו האזנתי מיוחד מכמה סיבות
הרבה מאוד שנים אנשים חוקרים את נושא זה ומתעניינים מאוד בנוגע למכונת זמן. אחרי הרבה שנים שמדענים וחוקרים מנסים לבנות מכונה.
והסיבה שבעיניי היא הרבה יותר מיוחדת היא שישראלי פיתח והצליח לעשות דבר שכזה עם שיתוף פעולה עם נאס"א.
האמת שהצלחתי ללמוד המון מן הנושא, לא ידעתי בכלל על קיומה של מכונת הזמן. ולמדתי גם על זה שישראלי פיתח את זה.
הנושא הוצג בצורה מאוד ברורה, היה אפשר להבין טוב מה המטרה של הפודקאסט, והסבירו על הנושא בצורה יסודית מאוד.
אני חושב שאולי הייתי נותן את תקציר ממש התחלתי בתחילת הפודקאסט.
יהונתן הובר

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אלעד שמחיוף אסף יחזקאלי

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - הישראלי שבנה מכונת זמן בנאס”א | פודקאסט ”אחד ביום”

# data[].attributes.attachment_link.description
מילארדי דולרים הושקעו בפרוייקט העצום ששוגר בסוף השבוע לחלל, ​אחרי עשרות שנות עבודה ותכנון

# data[].attributes.body
יהלי אודיז

אני האזנתי לפודקאסט של קרן מרציאנו ואלעד שמחיוף

״ ההתפטרות הגדול ״

https://mobile.mako.co.il/news-podcast_n12/one_a_day/Article-9f9bc01a9072e71027.htm?partner=mobileAutomaticChannel

תופעת התפטרות מעבודה ומספר המובטלים הגדול שנוצר בקורונה  היא תופעה מוכרת וידועה,

תופעה זו מאוד מדאיגה ומעוררת חשיבה כל איך אנשים מתקיימים ללא עבודה.

מהפודקאסט הבנתי שגם לאחר שהחזירו את במשרות לעובדים הם החליטו שלא לחזור לעבודה,

סיבה בולטת היא הדור הצעיר שמוביל דרך חדשה לעולם העבודה והבתנהלות בה שגם הדור הסוגר מושפע ממנה.

הנושא היה ברור וגם דרך ההצגה כיוון שהנציגים הסבירו את הנושא והביאו חוקרת שעשתה מחקר על התוצאה והציגה אתהסיבות לתופעה שאנשים לא חוזרים לעבודתם דבר הנתן לשומעים לשמוע מקור נוסף והסבר מפורט יותר.

דעתי על הנושא שהדור הצעיר יכול להביא רק טוב לעולם העבודה ולדרך ההתנהלות בה , ולתת לאנשים לממש את עצמםולהגיע לסיפוק מעבודה ולא הרשת חובה וקושי יומיומי

# data[].attributes.headline
"אחד ביום": השתלת הלב ההיסטורית

# data[].attributes.subject
"אחד ביום": השתלת הלב ההיסטורית

# data[].attributes.body
בחרתי להאזין לפודקאסט "השתלת הלב ההיסטורית".
העמדה שלי בנושא היא חלוקה מאחר שיש דילמה מוסרית בשימוש החזירים כיצורים שנועדו לספק לנו חלקי חילוף, אך יש מקרים בהם ניתן להשתיל לב של חזיר בכדי להציל חיי אדם.
הופתעתי מאוד לשמוע כי האדם שעבר את הניתוח (דיויד בנט)  הסכים לקחת את הסיכון להשתלת הלב של החזיר בגופו, שהניתוח עבר בהצלחה וכיום הוא חי.
הנושא הוצג בצורה ברורה מאוד והפודקאסט הכיל אנשי מקצוע שהסבירו על תהליך הניתוח במונחים פשוטים שניתן להבין בקלות.
למדתי כיצד התרחש תהליך השתלת הלב ושבעתיד לא נצטרך להמתין למותו של תורם כדי לתרום את איבריו, אלא יהיה דיר חזירים, מעין "בנק" שמהם ניתן יהיה לקצור לב בכל רגע נתון ולהציל חיי אדם.
הייתי מקצרת את הפודקאסט, לקראת סופו הם העלו שאלות כמו "האם השתלת החזיר מסתדרת עם ההלכה" ושאלות נוספות שאינן נוגעות בכולם. מעבר לזה מאוד נהניתי משמיעת הפודקאסט ואין ספק שאמשיך לחקור את הנושא.

אדווה דרור

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בחדר ניתוח בארה"ב קרה אירוע שנשמע כמו מדע בדיוני - לב של חזיר הושתל בגופו של אדם, ובינתיים מדובר בהצלחה. דיוויד בנט חי ומתפקד כבר כמה ימים עם הלב החדש שקיבל, ואם מצבו ימשיך להשתפר - חייהם של מיליוני אנשים עומדים להשתנות. אז הפעם ב"אחד ביום" ערד ניר ופרופ' ירון ברק על ההישג הרפואי שיכול להוביל לעולם חדש עבור גוף האדם, וגם מעלה עולם חדש של שאלות. האזינו

צילום: AP

>> להאזנה לכל הפרקים של "אחד ביום" לחצו כאן

בסוף השבוע האחרון התרחש במרילנד שבארה"ב דבר חסר תקדים - בפעם הראשונה אי פעם הושתל לב של חזיר בגוף של אדם. והיום, כמעט שבוע אחרי הניתוח המהפכני, דיוויד בנט בן ה-57 חי ונושם. בינתיים הוא נעזר במכונת הנשמה ובטיפול תרופתי, אבל מצבו הולך משתפר, ואם הוא אכן יגיע לתפקוד עצמאי וגופו לא יידחה את הלב החדש יהיה זה אירוע היסטורי עבור האנושות כולה.

האפשרויות שיעלו אם הניתוח הזה יוגדר כהצלחה הן בעלות משמעות אדירה. להפוך השתלה של איברים, בטח איבר כמו הלב, להליך נגיש יותר, זמין יותר, זה משהו שיכול להציל חיים של מיליונים, לשפר את החיים של עשרות מיליונים, ויכול להיות אפילו התחלה של בשורה שתוביל לחיים ארוכים יותר עבור מיליארדים. זה עצום. אבל כדי להגיע לשם צריך עדיין להתגבר על כמה אתגרים.

אז הפעם ב"אחד ביום": עורך חדשות החוץ של חדשות 12, ערד ניד, ופרופ ירון ברק מנתח לב ומנהל השתלות לב ריאות ולב מלאכותי בביח בילינסון על הניתוח שפורץ את הדרך למה שיכול להיות עולם חדש עבור הרפואה וגוף האדם, ובמקביל, מעלה עולם חדש של שאלות. האזינו

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - השתלת הלב ההיסטורית | פודקאסט "אחד ביום"

# data[].attributes.attachment_link.description
בחדר ניתוח בארה"ב קרה אירוע שנשמע כמו מדע בדיוני - לב של חזיר הושתל בגופו של אדם, ובינתיים מדובר בהצלחה. דיוויד בנט חי ומתפקד כבר כמה ימים עם הלב החדש שקיבל, ואם מצבו ימשיך להשתפר - חייהם של מיליוני אנשים עומדים להשתנות.

# data[].attributes.body
אני האזנתי לפודאסט של n12 "אחד ביום-מה קורה בקזחסטן?" במהלך הפודקאסט למדי המון על המדינה עצמה, על הכוחות הפוליטיים החזקים שבה, כוחה כמדינה בעלת אוצרות טבע וחלוקת הכסף הלא שווה וכמובן על המהומות האחרונות שפרצו כשאנשים יצאו למחות על העלת מחירי הדלק והמשטר קיטלג את זה כטרוריסטים ופעל באלימות וכך הרג בערך 200 איש.אני הכי התעניינתי בדרך שבה הנשיא לשעבר של קזחסטן נורסולטן נזרבייב הצליח לשמור על קשר טוב עם המדינות בגבולותיו-רוסיה, סין ותוך כדי גם עם המערב.  עמדותי בנושא היא ברורה ואני כמובן נגד דרך הפעולה של המשטר, במדינה כה חזקה ומעלה באוצרות טבע עם 200 מיליון ושבים לא הגיוני שרק ל200 בתי אב יש את ההון הזה ואנים חיים בפשטות ולדעתי הון המדינה צריך להיות מחולק בצורה יותר שיוונית ושווה לכל האזרחים שעודים קשה ולא מרגישים את הרווח המצופה. הנושא הוצג בדרך מאוד ברורה והוסבר בשיחה של אלעד שמחיוב ואת לינה אובסייב המומחית של אחד ביום לאזור הסובייטי, הוסבר הרקע ההיסטורי, על המדינה עצמה, היה הקלטה מתושב המקום ואני מרגישה שלמדתי והבנתי. אני אהבתי את דרך ההצגה זה היה מובן ומעניין הייתי אולי מוסיפה עוד הקלטה של תושב המקום בהקשרים נוספים ולא רק בהתחלה וכך היה ניתן להבין יותר את האנשים שגרים שם.https://open.spotify.com/episode/1p6eEFMuwU48pMy0zjKREy?si=08ZWgJ2TToWU7YbDI7BZ-A&utm_source=copy-link

# data[].attributes.body
https://omny.fm/shows/ehadbeyom/1342c7e4-65d6-4f98-937c-ae1700f73f97
בפודקאסט מדבר על אישה יזמנית שיכלה לפרוץ דרך, מגיל צעיר היא למדה והשקיעה בתחום.
בתחום של בדיקות הדם, היא הציעה רעיון מטורף שיכל לשנות את הטכנולוגיה ולהשפיע בהמון דרכים
במהלך כל הדרך התגלו כל מיני תרמיות וסודות וכיום היא בדרך למעצר.
הנושא הוצג בדרך ברורה מאוד, העמיקו על הנושא, שאלו שאלות שמשקפות את הנושא, וסיפרו את הסיפור בדרך טובה.
אני פחות מתחברת לדרך ההצגה אני מעדיפה לקרוא כתבה ופחות לשמוע את הסיפור. הייתי עושה אחרת שהייתי עושה סרטון ומראה תמונות להמחשה וזה יכול לתת דימיון לשומעים את הסיפור

דורון גדליהו

# data[].attributes.attachment_link.title
הסיפור של אליזבת׳ הולמס

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי שהקימה בגיל 19 חברה מהפכנית שהבטיחה לשנות את עולם הרפואה עם בדיקות דם חדשניות, היזמית האמריקנית אליזבת׳ הולמס הפכה לכוכבת והייתה בדרך הבטוחה להפוך לאחת הנשים החזקות, העשירות והמשפיעות בעולם. אלא שאז התגלה הסוד שלה - והסיפור מעורר ההשראה הפך לכישלון שזעזע תעשייה שלמה.

# data[].attributes.body
לפי דעתי נושא זה הוא נושא קשה כי מצד אחד אתה בא לעשות משהו טוב לעזור לשתול עצים ולעזור לטבע ולעולם אבל מצד שני אתה פותח את  אחד הקולנפליקטים הגדולים אם לא הכי גדול  שיש לנו במדינה  יהודים מול  ערבים במקרה הזה בדאווים וקונפליקט שנמשך הרבה שנים בין מה היא קרקע של המדינה ומה הקרקע של הבודאים שהם יושבים עליה ואם זה כן הקרקע שלהם איך הם יוכיחו את זה .
למדתי מהנושא שאחרי הקמת המדינה הקימו ועדה ומינו בין בדואים " ידותיתים" לבין  " הלא ידודתים " ומי שלא היה בדואי ידודותי או עזר לישראל במלחמות שלה גורשו מהמדינה  ושהמדינה אמרה לבדואים שהקרקע שהם יושבים עליהם לא שייכת אליהם אלא למדינה עוד ב 49 . היו פשרות של בדואים שהסכימו לעבור לעירות קבע והם קיבלו שם קרקע בחינם או במחיר זול . ושהמשבר הזה הפך למשבר קולאציוני.
הנושא הוצג בצורה ברורה מאוד הם הביאו דוגמאות עכשויות מהנטיעות בקקל וגם דוגמאות מפעם עם הזכרה של אירועים היסטורים והם לא השתמשו בשפה גבוהה מאוד שדורשת ממך מאמץ להבין למה הם התכונו או מה הם אמרו והם הביאו גם אנשים עם ידע בנושא וכל זה עזר להבין יותר טוב את הקונפליקט שמדובר עליו בפודקסט.
לא הייתי עושה שום דבר אחר כי חשבתי שזה פודקסט טוב שהוצג בצורה טובה עם נושא מעניין .
ורד עדין

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במשך עשרות שנים נמשך סכסוך על אדמות שבהן חיים בדואים בדרום. כעת הגיע העימות לנקודת רתיחה, לאחר שהמדינה החלה לנטוע עצים על האדמות שבמחלוקת, והבדואים יצאו למחאה אלימה. הפעם "באחד ביום" אנחנו עם הרקע לוויכוח המורכב, והמשבר שהוא גרם בקואליציה. האזינו

צילום: גמאל עוואד, פלאש 90

>> להאזנה לכל הפרקים של "אחד ביום" לחצו כאן

בשבוע האחרון הגיע לשיא חדש סכסוך אדמות ישן שהחל לפני עשרות, ואולי מאות שנים. סכסוך בין הבדואים בנגב, שטוענים שהאדמות שהם יושבים עליהם שייכות להם עוד מלפני קום המדינה, לבין המדינה - שטוענת שאלו האדמות שלה. לאחר שקק"ל החלה לבצע נטיעות בין הכפרים הבדואים, המחלוקת המשפטית הפכה להפגנות אלימות, ולעימותים בין כוחות המשטרה לבין התושבים.

המאבק הזה התרחב והגיע מהנגב לירושלים, לכנסת. למפלגת רע"מ שאיימה לפרק את הקואליציה אם הנטיעות יימשכו, ולנציגי האופוזיציה שנסעו לנגב כדי לדרוש שהנטיעות לא יופסקו. היו גם חברים בקואליציה שטענו שחייבים להמשיך לשתול שם עצים.

אם נתמצת את הוויכוח, הסוגיה המרכזית היא השאלה מה בעצם קובע? אם השבטים הבדואים ישבו באדמה הזו כבר מאות שנים, או אם הם יכולים להוכיח שהיא שייכת להם. הבדואים טוענים שאין להם אפשרות להוכיח בעלות מתקופת האימפריה העות'מנית, אולם המדינה טוענת כי עליהם להראות במסמכים רשומים את בעלותם על הקרקע.

ובתוך מחלוקת על אדמה, המתיחות סביב כל עץ שנשתל היא גדולה, גדולה מאוד. הפעם "באחד ביום": כתבינו יגאל מוסקו ומוחמד מג'אדלה, והמומחים ד"ר חבצלת יהל ממכון בן גוריון לחקר ישראל והציונות באוניברסיטת בן גוריון, ופרופ' סנדי קדר מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, יסבירו את הרקע ארוך השנים למהומות הבדואים בנגב סביב נטיעות קק"ל.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - "אחד ביום": סערת הנטיעות בנגב

# data[].attributes.attachment_link.description
במשך עשרות שנים נמשך סכסוך על אדמות שבהן חיים בדואים בדרום. כעת הגיע העימות לנקודת רתיחה, לאחר שהמדינה החלה לנטוע עצים על האדמות שבמחלוקת, והבדואים יצאו למחאה אלימה. הפעם "באחד ביום" אנחנו עם הרקע לוויכוח המורכב, והמשבר שהוא גרם בקואליציה.

# data[].attributes.headline
השתלת הלב ההיסטורית

# data[].attributes.subject
השתלת הלב ההיסטורית

# data[].attributes.body
אני חושב שהשתלת לב של חיות אחרות יכולה לתרום מאוד לאנושות ואני חושב שהכתבה היא מרגשת בגלל שהצילו בן אדם שהיה חייב לב עם לב של חזיר וזה הציל את הבן אדם, דבר כזה גם יכול להציל עוד הרבה מאוד אנשים. יש הרבה אנשים שחושבים שזה לא מוסרי בגלל שזה פוגע בחזירים ושזה לא כשר אבל בפודקאסט מראים למה זה בסדר. אני למדתי שאפשר להשתיל לבן אדם לב של חיה והוא עדיו יוכל לחיות, דבר כזה יקדם מאוד את המדע ויציל אנשים רבים. הנושא הוצג בצורה לא כל כך ברורה ועדיין יש לי שאלות כמו אם זה יכול להחזיק להרבה זמן או אם השתילו לעוד אנשים לב של חזיר או חיה אחרת או מה הסיכויים שזה יצליח. ברוב הכתבה בעיקר הציגו סכנות ווירוסים שיכולים להיווצר ולא התייחסו להשפעות על האנושות ועל הדברים הטובים שזה מביא איתו. אופן ההצגה היה יפה והביאו הרבה מדענים והסברים על הנושא וזה עניין אותי מאוד. אני לא הייתי עושה משהו אחרת והייתי ממשיך לחקור בנושא הזה.
רועי בן הרוש

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בחדר ניתוח בארה"ב קרה אירוע שנשמע כמו מדע בדיוני - לב של חזיר הושתל בגופו של אדם, ובינתיים מדובר בהצלחה. דיוויד בנט חי ומתפקד כבר כמה ימים עם הלב החדש שקיבל, ואם מצבו ימשיך להשתפר - חייהם של מיליוני אנשים עומדים להשתנות. אז הפעם ב"אחד ביום" ערד ניר ופרופ' ירון ברק על ההישג הרפואי שיכול להוביל לעולם חדש עבור גוף האדם, וגם מעלה עולם חדש של שאלות. האזינו

צילום: AP

>> להאזנה לכל הפרקים של "אחד ביום" לחצו כאן

בסוף השבוע האחרון התרחש במרילנד שבארה"ב דבר חסר תקדים - בפעם הראשונה אי פעם הושתל לב של חזיר בגוף של אדם. והיום, כמעט שבוע אחרי הניתוח המהפכני, דיוויד בנט בן ה-57 חי ונושם. בינתיים הוא נעזר במכונת הנשמה ובטיפול תרופתי, אבל מצבו הולך משתפר, ואם הוא אכן יגיע לתפקוד עצמאי וגופו לא יידחה את הלב החדש יהיה זה אירוע היסטורי עבור האנושות כולה.

האפשרויות שיעלו אם הניתוח הזה יוגדר כהצלחה הן בעלות משמעות אדירה. להפוך השתלה של איברים, בטח איבר כמו הלב, להליך נגיש יותר, זמין יותר, זה משהו שיכול להציל חיים של מיליונים, לשפר את החיים של עשרות מיליונים, ויכול להיות אפילו התחלה של בשורה שתוביל לחיים ארוכים יותר עבור מיליארדים. זה עצום. אבל כדי להגיע לשם צריך עדיין להתגבר על כמה אתגרים.

אז הפעם ב"אחד ביום": עורך חדשות החוץ של חדשות 12, ערד ניד, ופרופ ירון ברק מנתח לב ומנהל השתלות לב ריאות ולב מלאכותי בביח בילינסון על הניתוח שפורץ את הדרך למה שיכול להיות עולם חדש עבור הרפואה וגוף האדם, ובמקביל, מעלה עולם חדש של שאלות. האזינו

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - השתלת הלב ההיסטורית | פודקאסט "אחד ביום"

# data[].attributes.attachment_link.description
בחדר ניתוח בארה"ב קרה אירוע שנשמע כמו מדע בדיוני - לב של חזיר הושתל בגופו של אדם, ובינתיים מדובר בהצלחה. דיוויד בנט חי ומתפקד כבר כמה ימים עם הלב החדש שקיבל, ואם מצבו ימשיך להשתפר - חייהם של מיליוני אנשים עומדים להשתנות.

# data[].attributes.headline
אחד ביום- של מי אדמות הנגד?

# data[].attributes.subject
אחד ביום- של מי אדמות הנגד?

# data[].attributes.body
https://open.spotify.com/episode/1QWnCGzbluCcdxfJ7gaJ6m?si=959d4932897240e3
בחרתי בפודקאסט "של מי אדמות הנגב?". הפודקאסט עסק במתחים הגוברים בנגד בין הבדואים למדינה על הנושא למי שייכים האדמות בנגב.
בחרתי בנושא זה כי הוא תופס עניין מאוד גדול בחיי היומיום שלי באזרח בנגב. דעתי בנושא שהוצג בפודקאסט היא שעל הבדואים שחיים באופן לא חוקי בנגב לתת אמון בממשלה ולהפסיק את האלימות גם בשבילם וגם בשביל ביטחון האזרחים היהודים. במידה והם ימשיכו ככה התערבות צבאית אינה מילה גסה. הנטיעיות הם נטו עניין פוליטי ועושים זאת על מנת לסמן טריטוריה בה הבדואים לא יוכלו לבנות עוד מבנים לא חוקיים וחוק החשמל הוא חוק שעוזר לחברת החשמל להרוויח עוד כסף על ידי התחברות לבתים לא חוקיים. במהלך השמיעה למדתי עוד על ההיסטוריה של הבדואים בנגב. הפודקאסט היה מובן ורציף לכל אורכו ומרחיב יותר מהתוכן שניתן לנו במהדורות החדשות השונות, אך עם זאת הייתי מוסיף עוד קול אליו, קול מצד האזרחים, הבדואים והיהודים, אנשים שחווים את הקונפליקט על בשרם
אריאל וולדמן.

# data[].attributes.attachment_link.title
של מי אדמות הנגב?

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from אחד ביום on Spotify. בימים האחרונים מתחוללת בנגב סערה. הפגנות, עימותים אלימים, פצועים ועצורים. הסיבה, רשמית לפחות, היא עצים - נטיעות טו בשבט של קק״ל באזור שבו חיים בדואים. מהנגב, המאבק הזה עבר לירושלים, לכנסת - למפלגת רע״מ שאיימה לפרק את הקואליציה אם הנטיעות יימשכו.

# data[].attributes.headline
סערת הנטיעות בנגב

# data[].attributes.subject
סערת הנטיעות בנגב

# data[].attributes.body
לדעתי, נושא סערת הנטיעות בנגב הינו נושא מורכב, מצד אחד יש את הנטיעות שהן דבר מאד חשוב למדינת ישראל, הן מבחינת העצים עצמם והן מבחינת שמירה על אדמות המדינה, ומצד שני יש את הבדואים שלפחות השנה, כאשר רצינו לנטוע עצים התחילו מהומות שלא אפשרו זאת.

למדתי על הזכויות של הבדואים בנגב מאז הקמת המדינה, כאשר לא נתנו להם לצאת משטחיהם ללא אישור, אך היתה אוטונומיה מלאה בתוך השטחים.

הנושא הוצג בצורה ברורה, מפורטת ונעימה לאוזן.
-נועה מאירוביץ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במשך עשרות שנים נמשך סכסוך על אדמות שבהן חיים בדואים בדרום. כעת הגיע העימות לנקודת רתיחה, לאחר שהמדינה החלה לנטוע עצים על האדמות שבמחלוקת, והבדואים יצאו למחאה אלימה. הפעם "באחד ביום" אנחנו עם הרקע לוויכוח המורכב, והמשבר שהוא גרם בקואליציה. האזינו

צילום: גמאל עוואד, פלאש 90

>> להאזנה לכל הפרקים של "אחד ביום" לחצו כאן

בשבוע האחרון הגיע לשיא חדש סכסוך אדמות ישן שהחל לפני עשרות, ואולי מאות שנים. סכסוך בין הבדואים בנגב, שטוענים שהאדמות שהם יושבים עליהם שייכות להם עוד מלפני קום המדינה, לבין המדינה - שטוענת שאלו האדמות שלה. לאחר שקק"ל החלה לבצע נטיעות בין הכפרים הבדואים, המחלוקת המשפטית הפכה להפגנות אלימות, ולעימותים בין כוחות המשטרה לבין התושבים.

המאבק הזה התרחב והגיע מהנגב לירושלים, לכנסת. למפלגת רע"מ שאיימה לפרק את הקואליציה אם הנטיעות יימשכו, ולנציגי האופוזיציה שנסעו לנגב כדי לדרוש שהנטיעות לא יופסקו. היו גם חברים בקואליציה שטענו שחייבים להמשיך לשתול שם עצים.

אם נתמצת את הוויכוח, הסוגיה המרכזית היא השאלה מה בעצם קובע? אם השבטים הבדואים ישבו באדמה הזו כבר מאות שנים, או אם הם יכולים להוכיח שהיא שייכת להם. הבדואים טוענים שאין להם אפשרות להוכיח בעלות מתקופת האימפריה העות'מנית, אולם המדינה טוענת כי עליהם להראות במסמכים רשומים את בעלותם על הקרקע.

ובתוך מחלוקת על אדמה, המתיחות סביב כל עץ שנשתל היא גדולה, גדולה מאוד. הפעם "באחד ביום": כתבינו יגאל מוסקו ומוחמד מג'אדלה, והמומחים ד"ר חבצלת יהל ממכון בן גוריון לחקר ישראל והציונות באוניברסיטת בן גוריון, ופרופ' סנדי קדר מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, יסבירו את הרקע ארוך השנים למהומות הבדואים בנגב סביב נטיעות קק"ל.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - "אחד ביום": סערת הנטיעות בנגב

# data[].attributes.attachment_link.description
במשך עשרות שנים נמשך סכסוך על אדמות שבהן חיים בדואים בדרום. כעת הגיע העימות לנקודת רתיחה, לאחר שהמדינה החלה לנטוע עצים על האדמות שבמחלוקת, והבדואים יצאו למחאה אלימה. הפעם "באחד ביום" אנחנו עם הרקע לוויכוח המורכב, והמשבר שהוא גרם בקואליציה.

# data[].attributes.body
בפוודקאסט שאני ראיתי מוצגת הדילמה האם לחסן ילדים קטנים בחיסון הקורונה.
בפודקאסט מוצגות הדעות המגוונות והשאלות הרבות  אשר הפכו לדילמה מורכבת, קשה במיוחד. בשורה התחתונה, עמדתי היא שההורים צריכים לשאול את עצמם האם הם מזריקים לילדים הקטנים שלהם חומר שיש בו סיכון, סיכוי של אחד לכמה אלפים שהילד יסבול מתופעת לוואי או שהם לא מחסנים, ומסתכנים בזה שהילד יחלה, עם סיכוי של אחד לכמה אלפים לסבול מתופעות לוואי קשות, אפילו מאוד. הנושא הוצג בצורה ברורה ואין ספק שהדעות והתגובות השונות אכן השפיעו על הבנתי ודעתי בנושא,
לפי דעתי נחמד להאזין לפודקאסט אך עם זאת הייתי ממליצה לעשות אותו קצר יותר.
ענבר נשנאז

# data[].attributes.attachment_link.title
האם לחסן ילדים?

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי אישור ה-FDA האמריקני, מחר ייערך במשרד הבריאות דיון מכריע בנוגע לאישור החיסון של פייזר לילדים. וההחלטה הזו, תציב בפני כל הורה דילמה משמעותית. הפעם אנחנו עם הויכוח על חיסוני הקורונה לילדים בני 5 עד 11 - מה שיודעים, מה שלא יודעים, מה שצריך לשקול, ואיך בכלל אפשר לקבל כזו החלטה?

# data[].attributes.headline
הישראלי שבנה מכונת זמן

# data[].attributes.subject
הישראלי שבנה מכונת זמן

# data[].attributes.body
לדעתי הטלסקופ ששוגר לחלל למרות הסכום העצום שהושקע בו, יכול לשנות את המציאות ואכן לענות על השאלות שמעסיקות את האנושות כמו- האם יש עוד חיים מחוץ לכדור הארץ או איך נוצר כדור הארץ.

למדתי רבות על איך נבנה הטלסקופ, מהי מטרתו ויעדיו, איך הוא פועל בחלל, מה הוא תורם לנו, לאנושות ואיך התחיל הרעיון לבנייתו.

לדעתי הנושא אכן הוצג בצורה ברורה, היו ראיונות רבים שהסביר על מטרתו ואיך הוא פועל. לדעתי במקום שכל הפודקאסט יהיה רק בדרך של ראיון, הייתי שמחה אם הייתה הסברה כללית על הנושא לפני הקפיצה ישר לראיונות. לאור כך, הייתי משנה את אופן ההצגה בכך שכן הייתי מסבירה באופן כללי על הטלסקופ ומטרתו לפני ולא לנסות לדוג מידע מתוך הראיונות.
רוני דגן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אלעד שמחיוף אסף יחזקאלי

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - הישראלי שבנה מכונת זמן בנאס”א | פודקאסט ”אחד ביום”

# data[].attributes.attachment_link.description
מילארדי דולרים הושקעו בפרוייקט העצום ששוגר בסוף השבוע לחלל, ​אחרי עשרות שנות עבודה ותכנון

# data[].attributes.headline
אחד ביום- אליזבת הולמס

# data[].attributes.subject
אחד ביום- אליזבת הולמס

# data[].attributes.body
נועה ליבוביץ-
בחרתי בפודקאסט של N12 על אליזבת הולמס. לדעתי משקיעים צריכים לבדוק על מה הם משקיעים ולהתעייץ עם גורמים מוסמכים בנושא שלא כמו בסיפור על הולמס שבסוף זה היה הונאה הטכנולוגיה נכשלה היא שיקרה ולא היה ניתן לבצע 240 בדיקות מטיפת דם אחת
למדתי על כל נושא ההשקעות ואקזיטים ואיך זה עובד הנושא הוצג בצורה מאוד ברורה ראיינו גורמים מוסמכיך שיסבירו על דברים הקשורים לפודקאסט ועל התהליכים של ההשקעות ובעצם על התהליך הרפואה עצמו במקומם לא הייתי שמה מוזיקה שמדברים כי קשה להתרכז ככה במה שאומרים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אחרי שהקימה בגיל 19 חברה מהפכנית שהבטיחה לשנות את עולם הרפואה עם בדיקות דם חדשניות, היזמית האמריקנית הפכה לכוכבת והייתה בדרך הבטוחה להפוך לאחת הנשים החזקות, העשירות והמשפיעות בעולם. אלא שאז התגלה הסוד שלה - והסיפור מעורר ההשראה הפך לכישלון שזעזע תעשייה שלמה. האזינו

עיבוד: רויטרס

>> להאזנה לכל הפרקים של "אחד ביום" לחצו כאן

בגיל 19 החליטה אליזבת' הולמס לפרוש מלימודיה בסטנפורד, כדי להקים סטארט אפ פורץ דרך שישנה את עולם הרפואה. עם הרעיון המהפכני שהציגה, הביטחון העצמי והכריזמה שלה היא נסקה במהירות אדירה, סחפה אחריה משקיעים ומעריצים, הושוותה לסטיב ג׳ובס והוכתרה כיזמית המיליארדרית הצעירה בעולם. זה היה סיפור מהחומר שממנו עשויות אגדות.

ואז החלה האמת להתגלות. קצת אחרי שיא ההצלחה של החברה שגייסה מיליארדי דולרים ממשקיעים, התברר שהטכנולוגיה החדשנית שהיא מבטיחה בכלל לא עובדת, שהרווחים נמוכים בהרבה מההצהרות ושהולמס מוליכה את כולם שולל. התביעות החלו להצטבר, וב-2018 "תראנוס" התפרקה. וכעת הגיע הסיפור לסיומו - הולמס הורשעה בהונאה של מאות מיליוני דולרים, וצפויה להישלח לשנים ארוכות בכלא.

אז הפעם ב"אחד ביום": סיפורה של היזמית האמריקנית שהייתה בדרך הבטוחה להפוך לאחת הנשים החזקות, העשירות והמשפיעות בעולם - ואיבדה את הכול. פרופ' דן טרנר מביה"ח שערי צדק יעזור לנו להבין למה הפיתוח שהציעה הולמס הצית את הדמיון של אנשי הרפואה, וערן ביאלסקי, שותף בקרן ההון סיכון "אנטרי קפיטל" יסביר איך הונאה כזו יכולה בכלל לקרות - ומה ההשפעה שלה על תעשיית ההיי-טק. האזינו

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - פודקאסט "אחד ביום": הסיפור של אליזבת' הולמס

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי שהקימה בגיל 19 חברה מהפכנית שהבטיחה לשנות את עולם הרפואה עם בדיקות דם חדשניות, היזמית האמריקנית הפכה לכוכבת והייתה בדרך הבטוחה להפוך לאחת הנשים החזקות, העשירות והמשפיעות בעולם. אלא שאז התגלה הסוד שלה - והסיפור מעורר ההשראה הפך לכישלון שזעזע תעשייה שלמה.

# data[].attributes.body
.עמדתי בנושא זה ש מצד אחד מדינת ישראל עושה את מה שהיא עושה מידי שנה ומצד שני אנחנו פותחים בעיה אחרת עצוב
.מה שאני למדתי על הנושא זה שדבר הזה נמשך הרבה זמן רב ושעדיין הנושא על נטיית עצים לא נפתרה
הנושא עבר בצורה טובה כי הם הסבירו ממתי זה התחיל, ממה זה נובע ולמה גם המצב הזה קורה.
לא הייתי עושה שום דבר אחר אהבתי את דרך ההצגה

טליה פרץ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במשך עשרות שנים נמשך סכסוך על אדמות שבהן חיים בדואים בדרום. כעת הגיע העימות לנקודת רתיחה, לאחר שהמדינה החלה לנטוע עצים על האדמות שבמחלוקת, והבדואים יצאו למחאה אלימה. הפעם "באחד ביום" אנחנו עם הרקע לוויכוח המורכב, והמשבר שהוא גרם בקואליציה. האזינו

צילום: גמאל עוואד, פלאש 90

>> להאזנה לכל הפרקים של "אחד ביום" לחצו כאן

בשבוע האחרון הגיע לשיא חדש סכסוך אדמות ישן שהחל לפני עשרות, ואולי מאות שנים. סכסוך בין הבדואים בנגב, שטוענים שהאדמות שהם יושבים עליהם שייכות להם עוד מלפני קום המדינה, לבין המדינה - שטוענת שאלו האדמות שלה. לאחר שקק"ל החלה לבצע נטיעות בין הכפרים הבדואים, המחלוקת המשפטית הפכה להפגנות אלימות, ולעימותים בין כוחות המשטרה לבין התושבים.

המאבק הזה התרחב והגיע מהנגב לירושלים, לכנסת. למפלגת רע"מ שאיימה לפרק את הקואליציה אם הנטיעות יימשכו, ולנציגי האופוזיציה שנסעו לנגב כדי לדרוש שהנטיעות לא יופסקו. היו גם חברים בקואליציה שטענו שחייבים להמשיך לשתול שם עצים.

אם נתמצת את הוויכוח, הסוגיה המרכזית היא השאלה מה בעצם קובע? אם השבטים הבדואים ישבו באדמה הזו כבר מאות שנים, או אם הם יכולים להוכיח שהיא שייכת להם. הבדואים טוענים שאין להם אפשרות להוכיח בעלות מתקופת האימפריה העות'מנית, אולם המדינה טוענת כי עליהם להראות במסמכים רשומים את בעלותם על הקרקע.

ובתוך מחלוקת על אדמה, המתיחות סביב כל עץ שנשתל היא גדולה, גדולה מאוד. הפעם "באחד ביום": כתבינו יגאל מוסקו ומוחמד מג'אדלה, והמומחים ד"ר חבצלת יהל ממכון בן גוריון לחקר ישראל והציונות באוניברסיטת בן גוריון, ופרופ' סנדי קדר מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, יסבירו את הרקע ארוך השנים למהומות הבדואים בנגב סביב נטיעות קק"ל.

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - "אחד ביום": סערת הנטיעות בנגב

# data[].attributes.attachment_link.description
במשך עשרות שנים נמשך סכסוך על אדמות שבהן חיים בדואים בדרום. כעת הגיע העימות לנקודת רתיחה, לאחר שהמדינה החלה לנטוע עצים על האדמות שבמחלוקת, והבדואים יצאו למחאה אלימה. הפעם "באחד ביום" אנחנו עם הרקע לוויכוח המורכב, והמשבר שהוא גרם בקואליציה.

# data[].attributes.body
https://www.mako.co.il/news-podcast_n12/one_a_day/Article-ab9f683f468fd71026.htm

ליה ביטון

אני בחרתי בפודקאסט "הישראלי שבנה מכונת זמן"

אני למדתי על נושא שלא שמעתי עליו קודם לכן ולא נחשפתי אליו בשום מדיה.

בפודקאסט מתואר טלסקופ חלל שנקרא WEB אשר ישראלי היה אחד ממפתחיו, ששוגר בבוקר חג המולד מטעם נאסא במטרה לאתר חיים בכוכבי לכת אחרים, נוצר בכדי לעשות מה שלא עשה שום טלסקופ שקדם לו, בכדי שנוכל להסתכל על שחר היקום, איך הכל התחיל.

בעזרת הטלסקופ תיהיה אפשרות לראות דברים שקרו לפני מיליוני שנים, יוכל גם לחקור מערכות שמש סמוכות ולאמת מידע על כוכבי לכת

קבוצת מדענים עובדים על WEB ושואפים לפתור תעלומות לא ידועות באמצעותו.

המחשבות על בניית הטלסקופ היו במחשבותיהם של מדענים כבר מלפני 25-30 שנים ולאחרונה סוף סוף הצליחו והטלסקופ שוגר ו"יצא לדרך".

אובייקטיבית הנושא הוצג בצורה ברורה ומפורטת, כלל ראיונות עם אנשים קשורים ומתארים את התהליך וקשיים שהיו בדרך מנקודת מבטם והסברים נוספים, אך לי קשה להיות ממש בתוך הנושא ולעקוב כאשר יש רק סאונד, ללא כתוביות וללא סרטונים, התקשיתי ולא הבנתי לגמרי.

# data[].attributes.headline
השתלת הלב ההיסטורית-סתיו אוחיון

# data[].attributes.subject
השתלת הלב ההיסטורית-סתיו אוחיון

# data[].attributes.body
-אני חושבת שהרעיון להשתיל לב של חזיר בגוף של אדם לאנשים שזקוקים לכך זה רעיון ממש טוב, זה יכול להציל המון אנשים הנמצאים בסכנת חיים.
-למדתי על הנושא שזה תהליך שאפשרי, הייתי בטוחה שדבר כזה לא יכול לקרות ובפודקאסט אשר האזנתי לו אמרי שקרה השתלת לב כזאת בפעם הראשונה ושהיא הצליחה.
-הנושא הוצג בצורה ברורה ופשוטה השני אנשים שדיברנו שם הציגו את הנושא בדרך מעניינת וקולעת בלי להרחיב יותר מידי על דברים שלא צריך להרחיב וענו על הדברים המשמעותיים.
-אופן ההצגה היה מאוד טוב, כמו שאמרתי קודם הציגו את הנושא בכך שדיברו במשותף שאלו אחד את השני שאלות והשלימו אחד את השני
-הייתי אולי עושה את הפודקאסט יותר קצר וקולע במקום (במקום 22 דקות 15 דקות)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בחדר ניתוח בארה"ב קרה אירוע שנשמע כמו מדע בדיוני - לב של חזיר הושתל בגופו של אדם, ובינתיים מדובר בהצלחה. דיוויד בנט חי ומתפקד כבר כמה ימים עם הלב החדש שקיבל, ואם מצבו ימשיך להשתפר - חייהם של מיליוני אנשים עומדים להשתנות. אז הפעם ב"אחד ביום" ערד ניר ופרופ' ירון ברק על ההישג הרפואי שיכול להוביל לעולם חדש עבור גוף האדם, וגם מעלה עולם חדש של שאלות. האזינו

צילום: AP

>> להאזנה לכל הפרקים של "אחד ביום" לחצו כאן

בסוף השבוע האחרון התרחש במרילנד שבארה"ב דבר חסר תקדים - בפעם הראשונה אי פעם הושתל לב של חזיר בגוף של אדם. והיום, כמעט שבוע אחרי הניתוח המהפכני, דיוויד בנט בן ה-57 חי ונושם. בינתיים הוא נעזר במכונת הנשמה ובטיפול תרופתי, אבל מצבו הולך משתפר, ואם הוא אכן יגיע לתפקוד עצמאי וגופו לא יידחה את הלב החדש יהיה זה אירוע היסטורי עבור האנושות כולה.

האפשרויות שיעלו אם הניתוח הזה יוגדר כהצלחה הן בעלות משמעות אדירה. להפוך השתלה של איברים, בטח איבר כמו הלב, להליך נגיש יותר, זמין יותר, זה משהו שיכול להציל חיים של מיליונים, לשפר את החיים של עשרות מיליונים, ויכול להיות אפילו התחלה של בשורה שתוביל לחיים ארוכים יותר עבור מיליארדים. זה עצום. אבל כדי להגיע לשם צריך עדיין להתגבר על כמה אתגרים.

אז הפעם ב"אחד ביום": עורך חדשות החוץ של חדשות 12, ערד ניד, ופרופ ירון ברק מנתח לב ומנהל השתלות לב ריאות ולב מלאכותי בביח בילינסון על הניתוח שפורץ את הדרך למה שיכול להיות עולם חדש עבור הרפואה וגוף האדם, ובמקביל, מעלה עולם חדש של שאלות. האזינו

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - השתלת הלב ההיסטורית | פודקאסט "אחד ביום"

# data[].attributes.attachment_link.description
בחדר ניתוח בארה"ב קרה אירוע שנשמע כמו מדע בדיוני - לב של חזיר הושתל בגופו של אדם, ובינתיים מדובר בהצלחה. דיוויד בנט חי ומתפקד כבר כמה ימים עם הלב החדש שקיבל, ואם מצבו ימשיך להשתפר - חייהם של מיליוני אנשים עומדים להשתנות.

# data[].attributes.headline
אחד ביום-השתלת הלב ההיסטורית, נעם אפריים

# data[].attributes.subject
אחד ביום-השתלת הלב ההיסטורית, נעם אפריים

# data[].attributes.body
במרילנד בארה''ב קרתה היסטוריה, בפעם הראשונה בעולם הושתל בגופו של דיוויד בנט (חולה לב בן 57 במצב חמור וקריטי,שלא עמד בדרישות לתרומות איברים בגלל מצבו הרפואי הירוד מאוד.), לב של חזיר.

דיוויד בנט היה במצב כל כך קריטי שהוא לא עמד בדרישות לתרומות איברים, ובכך לא היה יכול לקבל אליו לב אנושי.
הרופאים הציעו לדיוויד את ה''אפשרות האחרונה'' שלו לחיים, והציעו לו להצטרף לניסוי המהפכני הזה,
ובעצם שישתילו בגופו לב של חזיר.
דיוויד בנט אמר שלא היו לו המון היסוסים לגבי זה כי הוא אוהב לחיות והעדיף לנסות מאשר לוותר.
ציטוט שלו-''זוהי לא יריה באפלה, אלה התקווה האחרונה''.

הנושא שהוצג לדעתי, אם הלב של החזיר ישאר תקין ופועם בגופו של בנט (כרגע לפי הפודקאסט הלב פועם ותקין בגופו כ4 ימים מאז הניתוח),יהיה פריצת דרך רפואית-מדעית ובהחלט יהיה אירוע מהפכני בהיסטוריה.

למדתי המון על הנושא ועל ההשתלות הלב בכלל.
הנושא הוצג בצורה מאוד מעניינת ומסקרנת, שגרם לי לחפש עוד מידע על הנושא.
וזה לא ייאמן שלב של חזיר פועם בלב של בן אדם, זה ייתן לרפואה ''בנק'' זמין לאיברים לאדם וחולים סופניים לא יצטרכו לחכות זמן רב להשתלה.

יש עוד המון אתגרים לדיוויד בנט והוא יצטרך לעבור עוד הרבה דברים עד לכך שהגוף יוכל להתמודד עם הלב ''החדש'' בעצמו.
מעבר לזה לדיוויד יש עוד הרבה עם מה להתמודד והאתגר הקשה ביותר הוא זה שהגוף לא יתנגד לאיבר המושתל (אתגר שכל איש שמשתילים אצלו איבר, גם איבר של בן אדם, צריך להתמודד איתו.)

ממש נהנתי מאופן ההצגה, הוא הביא אנשים וחוקרים ורופאים שהוסיפו לנו מידע ונתנו לנו זווית שונה למחקר המהפכני הזה.
אני חושבת גם שהכל היה בדיוק במקום, הסבירו לנו על כל ההשתלה במפורט מהחזיר עד האדם, וגם העלו שאלות מוסריות כגון:
האם מוסרי לקחת לבבות של חזירים אך ורק בשביל טיפול בבני אדם?
הרופאים עונים שבמקרה של בני אדם הם היו מתמודדים עם רגשות האשם כאשר הם הצילו בן משפחה של מישהו.

# data[].attributes.headline
ללמוד לדבר על מין

# data[].attributes.subject
ללמוד לדבר על מין

# data[].attributes.body
מגישה- רוני בוטנריו
בחרתי בפטקאסט של אלעד שמחיוב "ללמוד לדבר על מין.
אני חושבת שיש חוסר דיבור וחוסר פתיחות בנושא הזה בבתי הספר, וכדי אולי ליצור שינוי כלשהו בשביל למנוע הטרדה או הטעיה במידע שגוי הנמצא באינטרנט צריך להתחיל לדבר על זה גם בבית וגם בבתי הספר כבר מגיל צעיר בשביל שהתלמידים ידעו על הדברים האמיתיים ולא יסיכו מסקנות או יבינו אחרי חוויה קשה.

למדתי שהדור עכשיו למד לדבר ולפנות יותר לעזרה בזכות התקשורת שבה מפרסמים את הסיפורים וגורמים לילדים לבוא ולספר מה שהם חוו ובנוסף למדתי שלא באמת יש עלייה במס' ההטרדות המיניות אלה יש יותר מודעות אלייה בעקבות הפניות לעזרה כיום.

הנושא כן הוצג בצורה ברורה, בעזרת השאלות המכוונות והסיכומים לאחר התשובות של אלעד הבנתי  יותר בצורה ברורה יותר.

אופן ההצגה טובה מפני שזה מעניין לשמוע ביחד עם השירים ברקע וזה נותן איפשור לעשות עוד דברים מפני שלא צריך להסתכל כדי להבין אלה רק לשמוע.

אני הייתי מביאה אנשים שחוו את הטרדות כדי לדבר ולספר את סיפורם כדי להבין קצת מעבר ולקבל קצת הרגשה של הסיטואציה, זה יכול לחבר עוד אנשים לסיפור ולדאוג יותר.

# data[].attributes.attachment_link.title
ללמוד לדבר על מין

# data[].attributes.attachment_link.description
פרשה חמורה שכוללת עשרות נערים, בן 15 שהואשם באונס ובמעשים מגונים, תלמידות הטוענות שהוטרדו בידי מורה: שורת תקיפות מיניות שבמרכזן נערים ונערות נחשפו לאחרונה - והציפו את הצורך לחשוב מחדש על החינוך המיני של ילדים בישראל. כתבת החינוך שלנו, יעל אודם, ומנכ"לית "מידע אמין על מין", שלומית הברון, על המציאות בבתי הספר, הבעיות שצריך להתמודד איתן - והדרכים למנוע את המקרה הבא.

# data[].attributes.body
האזינו לפודקאסט שבחרתם - ענו על השאלות הבאות: כתבו מה עמדתכם בנושא שהוצג, מה למדתי על הנושא? האם הנושא הוצג בצורה ברורה? נמק. מה דעתכם על אופן ההצגה? נמק. מה היית עושה אחרת? נמק.

הנושא שהוצג הוא הביקורת על החברה הישראלי, עמדתי בנושא זה דרך הפודקאסט שבחרתי הוא שהאדם מוצג שם כעליון מהשני. אדם חושב שהוא יותר טוב מהשני ובכך מוריד את חברו.. למדתי על נושא זה שהישראלים מוצגים בפודקאסט זה כפי שהם מוצגים במציאות.
הנושא הוצג בצורה ברורה, מההתנהגות של ניסים כלפי אנטולי ניתן לראות איך החברה הישראלית מוצגת. לדעתי, דרך ההצגה בפודקאסט הוצגה בצורה ברורה ביותר ובדרך מבדרת, נחמדה ומצחיקה שגורמת לעניין רב. אם היתה לי את האפשרות, הייתי מוסיפה לאנטולי עוד התנהגות המתארת את החברה הישראלית, ובכך לראות צדדים אחרים שקיימים בחברה הישראלית שלא הוצגו.

זיו חמו

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Powered by Omny Studio is the complete audio management solution for podcasters and radio stations

# data[].attributes.attachment_link.title
ברוכים הבאים לקצבייה - הקצבייה The Butcher Shop - Omny.fm

# data[].attributes.attachment_link.description
ניסים ואנטולי מנסים להקליט פודקאסט בחדר מאחורי הקצבייה. הם מבקשים עצות משינקין שמצלם אותם בסופר משתתפים: יניב סוויסה, דניאל סטיופין, אורן שקדי.
עורך: איל שינדלר, מפיקה: תמר בנימין, תסריט: דניאל סלגניק, עורך סאונד: אסף רפפורט, יוצרי קופה ראשית: נדב פרישמן ויניב זוהר, רפרנטית דרמה: נועה קולקר ולטון

# data[].attributes.headline
מי הסגיר את אנה פרנק

# data[].attributes.subject
מי הסגיר את אנה פרנק

# data[].attributes.body
העמדה שלי בנושא זה שהאנשים ששיתפו פעולה ועזרו בהלשנות על יהודים אשמים באותה מידה כמו הנאצים. למדתי מהפודקסט יותר על הולנד במהלך התקופה של השואה, על איך עבדו ההלשנות בתקופה זו ועל איך עבדה החקירה ואיך הצליחו למצוא מי הסגיר את משפחת פרנק כמעט 80 שנה אחרי.  הנושא הועבר בצורה ברור, הרחיבו בדברים, הביאו דוגמאות מהיומן של אנה פרנק ומארכיונים ושמו קטעים של החוקר מראיונות של איך הוא הצליח לתפוס את המסגיר. אני חושב שדרך ההצגה היית מעניינת, נוח יותר לשמוע את הנושא ומבינים יותר כי כן אם לא מבינים משהו אפשר לחזור אחורה ולשמוע שוב. לא הייתי עושה שום דבר אחרת, אני אהבתי את דרך ההצגה ואת התוכן שהוצג.
גל אלטרמן

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - ”אחד ביום”: סוכן ה-FBI שגילה מי הסגיר את אנה פרנק

# data[].attributes.attachment_link.description
פודקאסט ”אחד ביום”: האיש שעמד בראש צוות החקירה ופרופ′ דן מיכמן על המאמץ המחודש לגלות מי האיש שהוביל את הנאצים לבית המסתור של אנה פרנק ומשפחתה. האזינו

# data[].attributes.headline
פרשת תיאום מחירים n12

# data[].attributes.subject
פרשת תיאום מחירים n12

# data[].attributes.body
לפי דעתי יוקר המחייה לא תורם לעולם ולמדינה בשום צורה שהיא. למדתי על הנושא שזה שאין משבר כלשהו שמעלה את המחירים אלה זה רשאי החברות שמעלים את המחירים ומתאמים עם רשאי החברות האחרים את העלת המחירים.
לפי דעתי הנושא הוצג בצורה ברורה מפני שהביאו מומחים ואנשים שמבינים בנושא הזה.
אופן ההצגה לפי דעתי הוא מעולה כי הרבה פעמים אין לנו הרבה זמן לשבת ולראות את החדשות אז ברגע שמפרסמים פודקאסט שמתמצת לנו נושא שהיה אז זה הרבה יותר קל להיות בעניינים.
אני חושבת שמה שיש לעשות זה שהממשלה תחליט על גבול של סכום מסויים שאליו אותו מוצר יכול להגיע ולא לעבור אותו.
עינב סברו

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
למרות החקירה החדשה על פרשת תיאום המחירים בין רשתות השיווק, ניכר שרשות התחרות ריככה את מאמצי האכיפה שלה בשוק המזון בשנים האחרונות * לתוצאות נחשפנו כעת * פרופ' דיויד גילה, לשעבר הממונה על ההגבלים העסקיים, בטור מיוחד

פרופ' דיויד גילה | N12

בשבוע שעבר התפרסם בחדשות 12 כי רשות התחרות פשטה על משרדי שופרסל ושטראוס וחקרה בכירים ברשתות השיווק וספקים בתחום המזון. הפרטים לגבי החשד להפרות מתבררים בהדרגה, בהם התבטאויות פומביות בריאיונות לתקשורת או בהודעות לבורסה. לפי החשדות, הם פרסמו הצהרת כוונות על מהלכים של רשת השיווק או הספק - מהלכים שהמתחרים שלהן לא אמורים לדעת עליהם.

למשל, ספק שחושף בפני הציבור שהוא מעלה את המחירים שהוא גובה מרשתות השיווק, או רשת שיווק שחושפת שהיא עומדת להעלות מחירים. התבטאויות פומביות מסוג זה עלולות להיות הפרה של חוק התחרות. כך, כאשר מתחרה מודיע באופן פומבי כי הוא עומד להעלות מחירים, זה יכול לאותת למתחרים שלו שגם הם יכולים להעלות מחירים.

בהתאם, ההתבטאות הפומבית יכולה להיות מכשיר לתיאום בין מתחרים. היא יכולה להוות ניסיון לעשות הסדר כובל, שהוא עבירה פלילית בפני עצמה. די בכך לדעתי כדי להצדיק חקירה פלילית מצד הרשות, הגם שייתכן שיש בידה מידע על חשדות להפרות נוספות של החוק.

שופרסל, רמי לוי, ויקטורי, שטראוס

ככלות הכול, אם מתחרה א' אומר למתחרה ב', בחדר סגור או במפגש מקרי של "אחד על אחד", שהוא מתכוון להעלות מחירים, לא היה ספק שמדובר בעבירה פלילית המצדיקה חקירה פלילית, הרשעה ועונשי מאסר בפועל. הנזק התחרותי זהה כאשר ההתבטאות היא פומבית, משום שגם בה המתחרים מקבלים את אותו המסר. זו הסיבה שפרסמנו, בתקופה שהייתי הממונה על ההגבלים העסקיים, מסמך שמצהיר על המדיניות המחמירה שלנו כלפי התבטאויות פומביות מעין אלה.

ממבט על התנהלות שוק המזון ועל האכיפה מצד רשות התחרות בשוק חשוב זה, מתקבל הרושם שהרשות ריככה את מאמצי האכיפה שלה בשוק זה. כך, למשל, חוק המזון שחוקקנו ב-2014 וכלל איסורים מחמירים עוד יותר מאלה של חוק התחרות, שנועדו להגן על הצרכנים מפני התנהגויות בעייתיות, רוכך על ידי הרשות מכמה בחינות, ונראה שכמעט והחוק לא נאכף.

כמובן, ייתכן שאיננו רואים כמעט תיקי אכיפה של חוק המזון משום שאין הפרות שלו, ואם כך הדבר עלינו להיות מרוצים. אך אפשרות אחרת היא שהיו הפרות של החוק, שעברו מתחת לרדאר של רשות התחרות, האמורה לאכוף אותו. מבחינה זו, החקירות שבוצעו בימים האחרונים על ידי רשות התחרות יכולות להחזיר לרשות את כוח ההרתעה שלה, שייתכן ונחלש מאוד בשנים האחרונות. כלל שרשות התחרות תהיה יותר קשוחה באכיפת החוקים שהיא מופקדת על אכיפתם. כך השחקנים יירתעו מלהפר את החוק, ומצב הצרכנים ישתפר.

קרב אידיאולוגי

הנושא הזה מוביל אותנו לשאלה מי צריך להיות הממונה על התחרות הבא. בימים אלו ועדת האיתור למציאת הממונה החדש שוקדת על סינון המועמדים. לעניות דעתי, על הממונה החדש, או החדשה, לעמוד בשלושה תנאים הכרחיים:

התנאי הראשון הוא לפחות 5 שנות ניסיון בתחום ההגבלים העסקיים. מדובר בתחום מאוד מורכב, ומישהו שלא בקיא היטב בתחום לא יוכל לנהל את רשות התחרות ולאכוף את החוק באופן ראוי. התנאי השני הוא שלא רצוי, לדעתי, למנות מישהו שבאופן רגיל מייצג נתבעים בהגבלים עסקיים ואת אלה שהם מושא האכיפה של הרשות. שנים רבות של ייצוג נתבעים צורבות לתוך ה-DNA של האדם גישה אידיאולוגית סלחנית כלפי הפירמות החזקות בשוק, גישה שלא מתיישבת על הצורך להחזיר לרשות התחרות את כוח ההרתעה שלה.

התנאי השלישי נוגע לאידיאולוגיה של הממונה או הממונה החדשה. גם בקרב אלו שמכירים היטב את התחום, גם אם אינם מהמגזר הפרטי, יש מגוון של אידיאולוגיות. לדעתי האישית חשוב למנות כעת אדם עם אידיאולוגיה של החמרה באכיפה, צביעה של יותר סוגים של התנהגויות בצבע פלילי, של איסורים מחמירים. המלחמה ביוקר המחיה היא מלחמה לכל דבר, ומלחמה זה דבר מאוד קשה. במלחמה צריך תחמושת. מה שהרשות עשתה בשנים האחרונות הוא להתפרק מהרבה מהתחמושת שציידנו בה את הרשות. לכן, על הממונה הבא להיות באופן מובהק ומוכח מישהו/י עם אידיאולוגיה של מלחמה ביוקר המחיה, שדורשת התערבות, שיניים ופרו-אקטיביות. כזה שיחזיר לרשות את כלי האכיפה וכוח ההרתעה שלה.
>>> דיויד גילה הוא פרופסור באוניברסיטת תל אביב, לשעבר הממונה על הגבלים עסקיים

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - רשות התחרות איבדה את ההרתעה ואנחנו סובלים מיוקר המחיה |...

# data[].attributes.attachment_link.description
פרופ' דיויד גילה | N12 בשבוע שעבר התפרסם בחדשות 12 כי רשות התחרות פשטה על משרדי שופרסל ושטראוס וחקרה בכירים ברשתות השיווק וספקים בתחום המזון. הפרטים לגבי החשד להפרות מתבררים בהדרגה, בהם התבטאויות פומביות בריאיונות לתקשורת או בהודעות לבורסה. לפי החשדות, הם פרסמו הצהרת כוונות על מהלכים של רשת השיווק או הספק - מהלכים שהמתחרים שלהן לא אמורים לדעת עליהם.

# data[].attributes.headline
יומנו של שוטר יהודי בגטו

# data[].attributes.subject
יומנו של שוטר יהודי בגטו

# data[].attributes.body
הנושא הוצג בצורה ברורה ומפורטת. קריאת יומנו של השוטר היהודי בגטו נתן לי את האפשרות לראות את המצב בתקופת השואה כמעט בשלמותו, מנקודת המבט של השוטר, חייו, וחיי משפחתו וסביבתו.
אני אישית פחות מתחברת לאופן שבו התוכן הוצג. אני מעדיפה לצפות בסרטים/ סרטונים שכוללים תמונות מאותה התקופה, בכדי שהחוויה תהיה מעמיקה יותר ותרגיש ריאליסטית יותר מאשר הקשבה לפודקאסט שמבחינתי הוא פחות מרגש.
נועה דבוש

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פודקאסטים - אתר הפודקאסטים הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
עושים זיכרון - הפודקאסט של יד ושם - פודקאסטים - אתר הפודקאסטים הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר 20 שנות שתיקה בנוגע לחוויותיו בתקופת השואה, הקריא ז'אן אמרי בתסכית הרדיו של דרום גרמניה את המסה הראשונה שכתב אודות חיי האסיר במחנה- "אינטלקטואל באושוויץ". בתוך שנתיים השלים את חמש המסות שהרכיבו את ספרו "מעבר לאשמה ולכפרה- ניסיונותיו של אדם מובס לגבור על התבוסה". אמרי, נולד בוינה שבאוסטריה בשם הנס חיים מאייר.

# data[].attributes.body
האזינו לפודקאסט שבחרתם - ענו על השאלות הבאות: כתבו מה עמדתכם בנושא שהוצג, מה למדתי על הנושא? האם הנושא הוצג בצורה ברורה? נמק. מה דעתכם על אופן ההצגה? נמק. מה היית עושה אחרת? נמק.
בחרתי בפודקאסט של הסדר הטיעון של בנימין נתניהו, לדעתי הנושא מעניין מאוד לאור ההיסטוריה של ראש הממשלה לשעבר. למדתי כמה פרטים על עסקת הטיעון עצמה, ועל ההתלבטות הכבדה של ביבי, עורך דינו ומשפחתו בנושא, הנושא הוצג בצורה די ברורה ונגע כמעט בכל נושא אפשרי בפרשה. אני אישית מעדיף הצגה בכתב אך הפודקאסט מעניין ונחמד לשמיעה ואף מרחיב יותר על הנושא מאחר שלא מפספסים פרטים.
מה שהייתי עושה אחרת זה מסדר את הפודקאסט, עושה אותו יותר ברור ומתשאל משאלות קלות לקשות.
משה סבג

# data[].attributes.attachment_link.title
המגעים להסדר טיעון

# data[].attributes.attachment_link.description
בישיבה שנמשכה כ-4 שעות, ישב ראש הממשלה לשעבר שהבטיח ש"לא יהיה כלום כי אין כלום" - והתלבט עם משפחתו ועורכי הדין האם להודות שבכל זאת, היה משהו. והמשפט הזה הוא לא עוד משפט - וגם הסדר הטיעון, אם יהיה, הוא לא סתם עוד הסדר טיעון.

# data[].attributes.attachment_link.title
אחד ביום - הפודקאסט היומי של N12

# data[].attributes.attachment_link.description
אלעד שמחיוף בכל יום עם פודקאסט חדש שיצלול לתוך החדשות, יחד עם כתבי חדשות 12, ויענה על כל מה שתמיד רציתם לדעת ולהבין קצת יותר.

# data[].attributes.attachment_link.title
הסכתים (פודקאסטים) על היסטוריה, כלכלה ועוד | כאן

# data[].attributes.attachment_link.description
פודקאסטים מומלצים בעברית במגוון נושאים: היסטוריה, מוסיקה, כלכלה, מדע, ספורט, סדרות ועוד - כולם במקום אחד. נגיש, מעניין ונוח. היכנסו לפרטים ולהאזנה.

# data[].attributes.body
טליה דובי-
לדעתי נטיעות קק״ל הן דבר מאוד חשוב בישראל, בעזרת הנטיעות המדינה מצליחה לשמור על אדמותיה ולהצליח למנוע התיישבות בלתי חוקית. (כשאר יש נטיעות מהמדינה לפי החוק אסור לעקור את העצים ולכן אי אפשר לבנות באותו איזור בנייה לא חוקית).
מהפודקאסט בנושא למדתי יותר על חוק המקרעין, על ההתיישבות הבלתי חוקית בנגב ועל ארגון קק״ל ומטרותיו הציוניות.
לדעתי הנושא בפודקאסט הוצג בצורה מבלבלת ולתלושה מהמציאות, מצד אחד השדרן מציין שהבדואים נהגו בדרכי נועם, בלתי אלימות ודרך שיח עם המשטרה. אך מצד שני בתקשורת פורסמו מספר אירועים של זריקות אבנים, חסימת כבישים, הבערת מכוניות ואלימות רבה.
הייתי מציגה אחרת את הנושא, מביאה עדויות משני הצדדים, והייתי בוחרת כתבים מערוץ 14.

# data[].attributes.attachment_link.title
של מי אדמות הנגב?

# data[].attributes.attachment_link.description
בימים האחרונים מתחוללת בנגב סערה. הפגנות, עימותים אלימים, פצועים ועצורים. הסיבה, רשמית לפחות, היא עצים - נטיעות טו בשבט של קק״ל באזור שבו חיים בדואים. מהנגב, המאבק הזה עבר לירושלים, לכנסת - למפלגת רע״מ שאיימה לפרק את הקואליציה אם הנטיעות יימשכו.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פודקאסטים - אתר הפודקאסטים הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
עושים זיכרון - הפודקאסט של יד ושם - פודקאסטים - אתר הפודקאסטים הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר 20 שנות שתיקה בנוגע לחוויותיו בתקופת השואה, הקריא ז'אן אמרי בתסכית הרדיו של דרום גרמניה את המסה הראשונה שכתב אודות חיי האסיר במחנה- "אינטלקטואל באושוויץ". בתוך שנתיים השלים את חמש המסות שהרכיבו את ספרו "מעבר לאשמה ולכפרה- ניסיונותיו של אדם מובס לגבור על התבוסה". אמרי, נולד בוינה שבאוסטריה בשם הנס חיים מאייר.

# data[].attributes.headline
האזינו לפודקאסט שבחרתם - ענו על השאלות הבאות: כתבו מה עמדתכם בנושא שהוצג, מה למדתי על הנושא? האם הנושא הוצג בצורה ברורה? נמק. מה דעתכם על אופן ההצגה? נמק. מה היית עושה אחרת? נמק.

# data[].attributes.subject
האזינו לפודקאסט שבחרתם - ענו על השאלות הבאות: כתבו מה עמדתכם בנושא שהוצג, מה למדתי על הנושא? האם הנושא הוצג בצורה ברורה? נמק. מה דעתכם על אופן ההצגה? נמק. מה היית עושה אחרת? נמק.