# data[].attributes.body
Veeimetajate rasva kasutatakse keemia-ja farmaatsiatööstuses

# data[].attributes.body
Kala on väärtuslik toiduaine

# data[].attributes.body
Kalajahu - ja õli kasutatakse loomasöödaks

# data[].attributes.body
Vetikaid kasutatakse toiduainetööstuses ja väetiste valmistamisel

# data[].attributes.body
majandusharu, mis on seotud kalade ja teiste veeorganismide püügiga, töötlemisega ja valmistoodangu turustamisega.

# data[].attributes.body
•Toimub majandusvete piires.

•Kalapüük suuremate kalalaevadega.

•Rannabaas

•Väikelinnad soodsates sadamakohtades

# data[].attributes.body
•Rannapüük kalurikülades siseturu tarbeks.

•Esmane kala töötlemine väikestes kalatehastes.

# data[].attributes.body
Kalapüük oma tarbeks.

# data[].attributes.body
•Suurtootmine avaookeanil.

•Kalalaevastik: püügilaevad, baaslaev, kalaluurelaevad, transpordilaevad.

•Jaapan, Venemaa, Ameerika Ühendriigid

# data[].attributes.body
tihedalt asustatud kasvandustes levivad haigused, mis võivad edasi kanduda ka looduslikule populatsioonile

# data[].attributes.body
uuringud on näidanud kasvatatud kalades suuremat saasteainete sisaldust

# data[].attributes.body
vastuolusid tekitab majanduslik konkurents kalurite ja kalakasvatajate vahel

# data[].attributes.body
kasvandustest välja pääsenud kalad võivad oluliselt mõjutada kohalikku ökosüsteemi

# data[].attributes.body
haiguste vastu kasutatud antibiootikumid võivad saastada ümbritsevat keskkonda

# data[].attributes.body
Vesiviljelus on kalade, karpide, vähkide ja veetaimede (nt vetikad) kasvatus, kasutades tehnoloogiaid, mis annavad toodangut suuremas mahus, kui seda võimaldaksid looduslikud keskkonnatingimused.

# data[].attributes.body
Eestis kasvatatakse põhiliselt vikerforelli ja karpkala aga ka angerjat, tuuralisi, jõevähki, lõhet ja angersäga

# data[].attributes.body
Lõhe, forelli ja vikerforelli tarbimine on üle 2000 tonni aastas, millest kohalik toodang katab alla poole. Seetõttu domineerib Eesti turul Norra importtoodang

# data[].attributes.body
Siseveekogude kalad - on toimunud ülepüük või saastatus javarud on väikesed.

Rannikumeri - Kõige rohkem kasutatav piirkond.

Avaookean - Kogu inimkonna ühisvara. Ookeanipüük nõuabvastavat laevastiku.\

# data[].attributes.body
Merede pinnakihid
Külmade hoovuste piirkonnad
Suurte jõgede suudmealad

# data[].attributes.body
Liigne veekasutus põllumajanduses jätab paljudelniisutatud aladel kuivaks jõed, järved ja põhjaveeallikad.Liigne niisutamine võib suurendada ka mulla soolsust ningsaasteained võidakse uhtuda veekogudesse, miskahjustab magevee ökosüsteeme ja liike ning lõpuks kakorallriffe ja rannikualadel olevaid kalade koelmualasid

# data[].attributes.body
Maailmamere reostumine toob kaasa mitmeid probleeme:keskkonnaprobleemid, majanduslikud ja esteetilisedprobleemid, oht inimesele ja inimese tervisele.

# data[].attributes.body
See on töönduskalade liigne püük, mille tagajärjel kalavarud lokaalselt vaadeldavas veekogus või globaalsel tasandil maailmameres vähenevad

# data[].attributes.body
Kalafarmidel on pikaajaline mõju nii kaladele, inimestele kui ka kogu loomariigile.

# data[].attributes.body
Ookeanidel kalastamise saagikus on aina langemas, siis näivad kalafarmid olevat hea viis, kuidas inimeste üha suurenevat kalaisu rahuldada

# data[].attributes.body
Kalakasvatus on akvakultuuri ehk vesiviljeluse haru, mistegeleb kalade kasvatamisega kalakasvandustespeamiselt inimeste toiduks

# data[].attributes.body
Sumpasid saab ehitada käeparastest materjalidest

# data[].attributes.body
3-12 meremiilikõik

# data[].attributes.body
loodusvarad on riigi omand, laevasõit rannikuriigi loal

# data[].attributes.body
kuni 200 meremiili kalapüük ja maavarade

# data[].attributes.body
kaevandamine rannikuriigi loal

# data[].attributes.body
laevasõit vaba