# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin vuosikello - Rovaniemi s. 192

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 56-67 ja
s. 96-99

# data[].attributes.headline
Arjen selviytymistaidot, uni ja lepo, ravinto, arjen rytmi, työelämätaidot

# data[].attributes.subject
Arjen selviytymistaidot, uni ja lepo, ravinto, arjen rytmi, työelämätaidot

# data[].attributes.headline
Rauhoittuminen ja rentoutuminen, jännittäminen ja stressin hallinta

# data[].attributes.subject
Rauhoittuminen ja rentoutuminen, jännittäminen ja stressin hallinta

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 40 - 47

# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin vuosikello - Rovaniemi s. 209, 217

# data[].attributes.headline
Turvataidot, kriisit ja niistä selviytyminen, riippuvuudet ja päihteet mielenterveyden riskitekijöinä

# data[].attributes.subject
Turvataidot, kriisit ja niistä selviytyminen, riippuvuudet ja päihteet mielenterveyden riskitekijöinä

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 12 - 21

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 88 - 95 ja

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 76 - 87

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvät yöunet ovat avain arjessa jaksamiseen. Kun nukut riittävästi, pysyt virkeänä ja jaksat koko päivän. Uni vaikuttaa oppimiseen. Keskittyminen ja asioiden muistaminen on helpompaa hyvin nukutun yön jälkeen. Myös luovuus, tunne-elämä ja sosiaalinen kanssakäyminen hyötyvät hyvistä unista.

Yön aikana koko kroppa toipuu päivän rasituksesta. Aivosolujen energiavarastot täyttyvät, lihaksisto, luusto ja hermo- ja immuunijärjestelmä palautuvat. Säännöllinen unirytmi tukee parhaiten jaksamista ja elimistön palautumista.
Tästä osiosta löydät:
Tietoa

unen ja levon vaikutuksesta kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin

unenpuutteesta ja sen vaikutuksista

unen ja levon tärkeydestä työelämässä.

Vinkkejä

hyvään uneen

vuorotyöläisen arkeen.

Katso videolta vinkit hyvään yöuneen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvät yöunet ovat avain arjessa jaksamiseen. Kun nukut riittävästi, pysyt virkeänä ja jaksat koko päivän. Uni vaikuttaa oppimiseen. Keskittyminen ja asioiden muistaminen on helpompaa hyvin nukutun yön jälkeen. Myös luovuus, tunne-elämä ja sosiaalinen kanssakäyminen hyötyvät hyvistä unista. Yön aikana koko kroppa toipuu päivän rasituksesta. Aivosolujen energiavarastot täyttyvät, lihaksisto, luusto ja hermo- ja immuunijärjestelmä palautuvat.

# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin vuosikello - Rovaniemi s. 200

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 56 - 67

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 22 - 29

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 82 - 83

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 30 - 39

# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin vuosikello - Rovaniemi s. 213

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu 48 - 55

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 30 - 39

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 76 - 87

# data[].attributes.body
https://oivamieli.fi/dashboard.php

# data[].attributes.body
Täällä voit itsenäisesti tai ystäviesi kanssa pysähtyä hetkeksi hengittämään. Tänne on kerätty tutkittua ja luotettavaa tietoa mindfulnessista ja erilaisia tehtäviä, joiden avulla voit syventyä mindfulnessin maailmaan.

https://www.nyyti.fi/opiskelijoille/hengahdyshetki/

# data[].attributes.body
Stressi | Hyväkysymys.fi (hyvakysymys.fi)

# data[].attributes.body
Stressinhallinta | Hyväkysymys.fi (hyvakysymys.fi)

# data[].attributes.headline
Hyvinvoiva oppilaitos: Stressi ja rentoutuminen

# data[].attributes.subject
Hyvinvoiva oppilaitos: Stressi ja rentoutuminen

# data[].attributes.body
s. 63-70
--> materiaaleissa

# data[].attributes.body
https://www.nyyti.fi/nyyticast/nyyticast-23-suorittamiskulttuuri/

Elämän ei tulisi olla pelkää suorittamista, jos on, niin se muuttuu aika nopeasti raskaaksi. Jaksamisen keinoiksi tarjoamme aliarvostettua ja tutkitusti hyvää tekevää laiskottelua ja annamme ohjeita siihen, miten laiskaksi voisi opetella. Tervetuloa siis laiskottelijoiden hilpeään joukkoon! Keskustelemme myös siitä, miten suorittamisesta kulttuurissamme puhutaan ja millä tavalla sillä mitataan omaa arvoa. Nyytin Milla Järvensivun vieraina tutkija Juha T Hakala, psykoterapeutti Vesa Nevalainen ja opiskelija Anni Nyyssölä. Erinomainen jakso kuunneltavaksi esimerkiksi niille, joiden koulutyöt tuntuvat junnaavan paikallaan liian korkeiden vaatimusten vuoksi tai gradulimbossa pyöriskeleville!

# data[].attributes.headline
Nyyti.fi:n Nyyticast: Mistä tietää, etten ole vain laiska? 51 min.

# data[].attributes.subject
Nyyti.fi:n Nyyticast: Mistä tietää, etten ole vain laiska? 51 min.

# data[].attributes.body
https://www.nyyti.fi/nyyticast/nyyticast-18-mista-tietaa-etten-ole-vain-laiska/

Mistä tietää, etten vaan ole laiska? Miten opintojen aloittaminen sujuu tänä syksynä? Tässä syyskuussa on alkamassa opinnot, osalla ensimmäistä kertaa ja toisilla kyse on paluusta opintoihin ja oma jaksaminen voi mietityttää. Jutellaan tänään siitä, mitkä asiat vaikuttavat jaksamiseen opinnoissa.

Vieraina ovat omista kokemuksistaan kertomassa: Nyyti ry:n harjoittelija ja opiskelija Milla Järvensivu ja Helsingin yliopiston opintopsykologi Jasmin Kurkaa-Kivelä. Podcastia isännöi Yhdessä yhteisöksi hankkeen koordinaattori Tuomas Meriö.

# data[].attributes.headline
Nyyti.fi:n Nyyticast: Mitä tehdä opiskelu-uupumukselle? 35 min.

# data[].attributes.subject
Nyyti.fi:n Nyyticast: Mitä tehdä opiskelu-uupumukselle? 35 min.

# data[].attributes.body
https://www.nyyti.fi/nyyticast/nyyticast-13-mita-tehda-opiskelu-uupumukselle/

Nyytin ja Yeesin yhteisen Jaksaa, jaksaa? -hankkeen tuottamassa NyytiCastissa keskustellaan opiskelu-uupumuksesta toisella asteella. Opinto-ohjaaja Leena Oittila ja toisen vuoden opiskelija Matilda Hoviniemi Kulosaaren yhteiskoulun lukiosta sekä psykologi Elina Marttinen Nyytistä pohtivat uupumuksen olemusta lukiomaailmassa. Olisiko yhteisöllisyydestä lääkkeeksi tähän?

# data[].attributes.body
https://www.hyvakysymys.fi/kurssi/et/itsetuntemus-ja-itsetunto/

Sivulla myös tehtävät:
Millainen olen parhaimmillani? https://www.hyvakysymys.fi/uploads/2019/05/b3c582a3-tehtava-1.-millainen-olen-parhaimmillani.pdf

Käyntikortti. https://www.hyvakysymys.fi/uploads/2019/05/2277cbc8-tehtava-2.-kayntikorttini.pdf

# data[].attributes.headline
Hyvän itsetunnon määritelmä ja Testaa itsetuntosi taso -testi

# data[].attributes.subject
Hyvän itsetunnon määritelmä ja Testaa itsetuntosi taso -testi

# data[].attributes.body
https://vastaamo.fi/itsetunto/

# data[].attributes.body
https://mieli.fi/fi/mielenterveys/itsetuntemus/identiteetti-kuka-min%C3%A4-olen

# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin vuosikello - Rovaniemi s.194

# data[].attributes.headline
Mielenterveys voimavarana & Miten edistää mielenterveyttä opiskelussa

# data[].attributes.subject
Mielenterveys voimavarana & Miten edistää mielenterveyttä opiskelussa

# data[].attributes.body
https://oppimisvaikeus.fi/tietoa/teemat/tietoa-oppimisvaikeuksista/artikkeli-mielenterveys-voimavara/

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 76 - 87

# data[].attributes.body
Naimamaisteri-testi - Fressis

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 68 - 75

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 53-62
-> materiaaleissa

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 101-106
-> materiaaleissa

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 31-44
-> materiaaleissa

# data[].attributes.headline
Nuoren seksuaaliterveys ja mielen hyvinvointi

# data[].attributes.subject
Nuoren seksuaaliterveys ja mielen hyvinvointi

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 71-76
-> materiaaleissa

# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin vuosikello - Rovaniemi s. 202-208

# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin vuosikello - Rovaniemi s. 196

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 31-43
Tämä kirja löytyy tämän Padletin materiaalit-osiosta oikeasta reunasta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Unitehtaaseen liittyviä MIELI ry:n harjoituksia, jotka auttavat nukahtamaan, jos mieli on levoton.Oivamieli: Pudota ankkuri (avautuu uuteen ikkunaan)Tarkoitus: tuoda huomiosi kiinteästi tähän hetkeen.Kesto: n. 2 min.Ohje: Tämän tietoisuusharjoituksen voit tehdä missä vain, seisoen tai istuen.

# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin vuosikello - Rovaniemi
s. 198-199

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s. 47 ja 123
https://mediakasvatus.fi/

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla olevilla testeillä voit kartoittaa ruokatottumuksiasi sekä testata ravitsemustietämystäsi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tervetuloa oman osaamisen tunnistaminen -moduuliin!

Mikä on minun osaamisaluettani? Miten tunnistan osaamiseni? Suomalaisessa kulttuurissa omasta osaamisesta puhuminen mielletään helposti kehuskeluksi. Tästä syystä omaa osaamistaan voi olla vaikea uskaltaa pukea sanoiksi.

Realistinen oman osaamisen hahmottaminen ja ääneen sanominen ei kuitenkaan ole rehentelyä vaan siihen kannattaa ennemminkin suhtautua turvana ja vahvuutena työmarkkinoilla. Kun itse tiedät mitä osaat ja uskallat sanoa sen muillekin, löytyy sopiva ja mielekäs työkin todennäköisemmin.

Tämän osion materiaalit ja tehtävät löydät alta, vieritä sivua alaspäin tai valitse aihe alla olevista linkeistä.

Aiheet

Minä osaajana!
Minua kuvaavia sanoja
Persoona ja itsetuntemus
Elämänpolku
Ideapankki

Sovi opettajasi kanssa, mitkä tehtävät sinun tulee tehdä.
Seuraa ohjeita tehtävän yhteydessä. Pyydä tarvittaessa ohjeita opettajaltasi.

Antoisaa opinmatkaa omaan itseen!

Mitä on osaaminen?
Osaaminen on jonkin asian hallitsemista, minkä kautta mahdollistuu tietynlainen toiminta. Osaaminen on sen tiedostamista mitä, miksi ja miten jokin asia on.

Mistä osaaminen koostuu?

Osaaminen koostuu tiedoista eli faktoista. Se koostuu myös taidoista, esimerkiksi ammatillisista taidoista tai muista yleisistä taidoista kuten oppimiskyvystä, tietoteknisistä taidoista yms. Osaamista ovat myös persoonalliset ominaisuudet kuten kokemus, toimintamallit, ote työhön tms.

Mitä osaamista Sinulla nyt on?

Tutustu osaamisen osa-alueet -mallikuvioon (klikkaamalla sitä saat suuremman) ja kuvaile omaa osaamistasi tällä hetkellä tehtävänannon mukaisesti.

Kuvaa osaamistasi valitsemallasi tavalla:

1. Täydennä lomake Osaamisen osa-alueet -lomake​ TAI

2. Tulosta osaamisen osa-alueet pohja tästä linkistä: osaamisen_osa-alueet_taydennettavapohja.pdf
Tämän jälkeen täydennä osaamisen osa-alueet paperille ohjeen mukaan. Lopuksi o ta kuva tai skannaa tuotoksesi ja palauta kuva lopputuotoksesta työnhakupankkisi palautuskansioon
Osaaminen palautuskansio​

Kuinka motivoitunut olet työhön? Onko sinulla positiivinen asenne uusia asioita ja toisia ihmisiä kohtaan? Millaisia arvoja sinulla on ja millaiseen yrityskulttuuriin olisit sopiva? Vaikka usein luullaan, että aikaisempi työkokemus on tärkein kriteeri työhön pääsemiseen, on myös muita asioita joita rekrytoijat tarkastelevat. Siksi on hyvä pohtia itseä, omaa persoonaa ja asennetta, arvoja sekä luonnetta, jotta osaa arvioida itsekin kuinka sopiva olisi yrityksen työntekijäksi.

Duunitorin artikkelin mukaan nämä viisi tekijää vaikuttavat eniten rekrytointipäätökseen:

1. Motivaatio työtehtävää kohtaan

2. Persoonan sopivuus tiimiin

3. Arvot / sopivuus yrityskulttuuriin

4. Luonnetyypin sopiminen tehtävään

5. Aikaisempi työkokemus

Suomalaisen Työn Liiton teettämän Made by Finland -kampanjatutkimuksen (2017) mukaan tulevaisuuden työntekijältä vaaditaan halua oppia uutta, kykyä sopeutua uusiin tilanteisiin ja yhteistyön hyödyntämistä.

Tutkimuksessa listattiin työntekijältä tulevaisuudessa vaadittavat asiat, jotka vaikuttavat eniten tavoitteiden saavuttamiseen:

1. Halu ja valmius oppia uutta

7. Oman työnteon määrä

2. Kyky sopeutua uusiin tilanteisiin

8. Itsekuri

3. Yhteistyön hyödyntäminen

9. Kilpailuhenkisyys

4. Päämäärätietoisuus

10. Riskinotto

5. Epäonnistumisen pelon voittaminen

11. Unelmointi

6. Uskallus avunpyytämiseen

12. Uhrautuminen

Työpaikkailmoituksissa luetellaan usein paljon ominaisuuksia joita tulevalla työntekijällä toivotaan olevan ja joita työnantaja arvostaa. Mitkä alla olevista ominaisuuksista kuvaavat sinua?

Ajankäytön joustavuus

Analyyttiset taidot

Asioiden toteuttaminen ideoiden pohjalta

Avoimuus eri kulttuureita kohtaan

Kielitaito

Kommunikointitaidot

Luovuus ja luova ajattelu

Motivointikyky

Muiden mielipiteiden kuunteleminen ja ymmärtäminen

Uuden oppimisen taidot

Pohdi millaisia luonteenpiirteitä, käyttäytymistapoja ja arvoja sinulla on. Mitkä sanat kuvaavat sinua useimmissa tilanteissa vapaa-ajalla, koulussa ja työelämässä? Millaisia taitoja ja vahvuuksia sinulla on?

1. Täydennä Minua kuvaavia sanoja -lomake​ JA

2. Tee sanapilvi, johon lisäät osaamistasi kuvaavia sanoja.
Työkaluja kuvapilven tekemiseen löydät sivulta
Työkaluja sanapilven tekemiseen​

3. Palauta kuva sanapilvestä työnhakupankkisi palautuskansioon
Osaaminen palautuskansio​.

Omaa asennettaan ja suhtautumistaan asioihin voi pyrkiä muuttamaan, mutta ensin on hyvä tutustua itseensä ja mietittävä rehellisesti kuka on ja mitä haluaa.

Duunitorin artikkelissa (2017) " Ovatko nämä kymmenen tärkeintä työyhteisötaitoa?" listataan tärkeitä työyhteisötaitoja.

Tärkeimmät työyhteisötaidot

1. Vuorovaikutustaidot, erityisesti kuunteleminen

2. Arvostus ja kunnioitus toiminnan peruslähtökohtana

3. Avoimuus ja rehellisyys luottamuksen synnyttäjinä

4. Empatia, kyky asettua toisen ihmisen asemaan

5. Kyky olla aidosti läsnä tässä hetkessä, kiinnostuneena ja keskittyneenä

6. Tunneäly, kyky ymmärtää tunteiden merkitys ja hyödyntää ymmärrystä työssään

7. Itsetuntemus, omien vahvuuksien ja heikkouksien tunnistaminen

8. Käytöstavat, toisten huomiointi sanoin ja elein

9. Itsereflektiokyky, oman toiminnan itsearvioinnin ja tarkastelun taito

10. Oppimiskyky, tukee oman osaamisen relevanssin säilyttämistä muutoksessa

Millainen sinä olet työyhteisön jäsenenä ja työntekijänä? Oletko "väittelijä", "sovittelija", "puolustaja" vai "seikkailija"? Vai kenties "tehokas suorittaja" vai "innostuva suunnittelija"? Työelämässä itsetuntemus säästää valtavasti aikaa ja turhautumista. Se auttaa ymmärtämään itseä sekä muita ja tuomaan jokaisesta parhaat piirteet ja voimavarat esille.
Lähde: Enneagrammikuvan ja kuvauksien pohjana on käytetty Enneagram Institute of Finland / Marika Borg & Viivi Pentikäinen kehittämää mallia. https://www.namaste.fi/fi/enneagrammi

1. Tee testi 1 tai 2.

2. Pohdi mitä testi kertoo ja tunnistatko siitä itsesi. Millainen on "työminäsi" testin perusteella? Kerro kumman testin teit. Kuvaile testin tuloksia ja pohdintojasi sen oikeellisuudesta - oletko sellainen omasta mielestäsi? Toteutustapa tälle tehtävälle on vapaa. Voit kertoa asian tekstinä, kuvina, tai vaikkapa videolla.

3. Palauta pohdinta haluamassasi muodossa työnhaun pankkisi palautuskansioon
Osaaminen palautuskansio​

Muita testejä joita voit tehdä:
DISC-persoonallisuustesti
Yrittäjyystesti
Vastaamon persoonallisuustesti
AVO-ammatinvalintaohjelma
Mansikkapaikka
Ammatinvalintatesti Duunikone
Noodi

Kuka olen, mistä tulen, mitä olen tehnyt ja mitä haluaisin tehdä? Miksi ajattelen näin? Miksi koen näin? Mitkä asiat ovat tehneet minusta tällaisen kuin nyt olen? Miksi pelkään tai välttelen tiettyjä tilanteita? Miksi minun on vaikea ilmaista suuttumusta tai ottaa vastaan palautetta? Mitä haluan, mihin tähtään ja mikä on tavoitteeni tulevaisuudessa?

Pohtimalla oman elämän tapahtumia, piirtämällä elämänpolkua, voi ymmärtää omasta käyttäytymisestä ja luonteesta uusia asioita. Kun tiedostat millä tavoin elämäsi tapahtumat ovat sinuun vaikuttaneet, millaisen jäljen ne ovat sinuun jättäneet ymmärrät itseäsi paremmin. Millaisesta tilanteesta lähdet tavoittelemaan unelmaasi, ammattiasi?

Unelmien tavoittelu on on toisinaan hyvinkin pitkä prosessi. Tavoitteiden asettelu ja niiden miettiminen on tärkeää. Heitä pois sisäinen kriitikkosi ja opettele sanomaan rohkeasti asioita joita haluat ja joita tavoittelet, näin ne todennäköisimmin myös toteutuvat. Millaisen tavoitteen tai millaisia tavoitteita itsellesi asetat, minne haluat mennä?
Katso K-market Jämsän kauppiaan Sami Kolehmaisen matka kauppiaaksi.

Elämänpolun tekeminen

Piirrä viiva paperin reunasta toiseen. Toisessa päässä on päivä, jolloin synnyit. Merkitse viivalle tapahtumat, jotka ovat olleet elämässäsi merkittäviä: ihmisten tapaamiset, kouluun meno, opiskelut, lapset, ensimmäinen työpaikka, parisuhde tms.

Pohdi tarkkaan, millä tavoin elämäsi tapahtumat ovat mahdollisesti sinuun vaikuttaneet.

Elämänviivasi toiseen päähän muodostuu tulevaisuus. Minne haluan mennä, mitä tehdä, miten pääsen sinne?

1. Tee elämänpolkusi käsitekarttaan käsin tai tietokoneella.
Työkaluja käsitekartan tekemiseen löydät sivulta Työkaluja käsitekartan tekemiseen tietokoneella
Jos teet käsitekartan käsin, kuvaa tai skannaa tuotoksesi.

2. Palauta tekemäsi käsitekartta (tai kuva siitä) työnhakupankkisi palautuskansioon
Osaaminen palautuskansio​

Kerää heti opintojesi alusta alkaen kaikki uraasi liittyvät ideasi ja ajatuksesi yhteen paikkaan - ideapankkiin​. Se on paikka, johon voit tallettaa ajatuksiasi, toiveitasi, ideoitasi ja haaveitasi omasta urastasi.

Mitä ideapankkiin talletetaan?

Kaikki selkeistä tavoitteista ( esim. haluan olla huippukokki) epämääräisempiin toiveisiin tai käsitteisiin ( haluan luoda uusia herkkuja). Talletukset voivat liittyä myös ympäristöihin ( haluan työskennellä innostavassa ja kannustavassa ilmapiirissä), taitoihin, joita haluaisit voida käyttää ( haluan tehdä upeita suklaa jälkiruokia), unelmiin ( olen aina halunnut tehdä suussasulavaa ruokaa).

Se voi olla yksittäinen sana, kuva, artikkeli, yrityksen nimi, toimiala tai työpaikkailmoitus - ihan mikä vaan! Ole luova ja paneudu tähän tehtävään, sillä se on tärkeää tavoitteidesi ja urasuunnitelmiesi työstämisen kannalta.

1. Aloita ideapankin työstäminen etsimällä internetistä (esim. ilmainen kuvapankki www.pixabay.com )

kolme (3) kuvaa jotka tällä hetkellä kuvaavat ajatuksiasi, haaveitasi tai tavoitteitasi oman ammattisi, urasi tai työpaikkasi suhteen.

TAI kolme (3) työpaikkailmoitusta, millaista työtä tavoittelet

TAI kolme (3) yrityksen nimeä tai linkkiä yrityksen nettisivuille, jossa haluaisit työskennellä

2. Tallenna ne portfoliosi ideapankin kuvagalleriaan tai palautuskansioon. Tästä pääset ideapankkiisi Ideapankki​

3. Jatka ideoiden ja ajatusten tallettamista ideapankkiin​ koko opintojesi ajan.

Vinkki: Ideapankin voit myös toteuttaa Pinterestin avulla. Lisää silloin ideapankkisi palautuskansioon linkki Pinterestiisi opettajaa varten. Lisätietoja Pinterestin hyödyntämisestä löydät sivulta ​ Pinterest ideoinnissa ja oman osaamisen esilletuomisessa ​

Tehtävät tallentuvat T yönhakupankkiin.

Tämän osion tehtävät linkittyvät ja löytyvät sivulta
​ Osaaminen - palautus

​​

Kirjat:
Koulutuksesta työhön. Työkirja. Nykänen, Mikko & Klemola, Soili & Koivisto, Petri & Koski, Merja & Larvi, Tommy & Silvonen, Jussi & Vuori, Jukka. Helsinki: Työterveyslaitos, 2013.

Valkku-uraopas. Voutilainen, Sanna & Varis, Toni (toim.). Valmennuskeskus Public, 2016.

Verkkosivut:

Valtti-Valmis tutkinto työelämävalttina -hanke http://www.valmistu.net/uramatka/1_3.html
Duunitori Made by Finland - Suomalaisen työn liitto
https://madebyfinland.suomalainentyo.fi/2017/05/22/tutkimus-talta-nayttaa-suomalaisten-mielesta-tulevaisuuden-tyoelama/
https://duunitori.fi/tyoelama/tarkeimmat-tyoyhteisotaidot/
https://duunitori.fi/tyoelama/viisi-tekijaa-rekrytointipaatos/
Verkkosivuihin viitattu 2018.

Kuvapankkikuvat:
www.pixabay.com

Tervetuloa oman osaamisen tunnistaminen -moduuliin!

Mikä on minun osaamisaluettani? Miten tunnistan osaamiseni? Suomalaisessa kulttuurissa omasta osaamisesta puhuminen mielletään helposti kehuskeluksi. Tästä syystä omaa osaamistaan voi olla vaikea uskaltaa pukea sanoiksi.

Realistinen oman osaamisen hahmottaminen ja ääneen sanominen ei kuitenkaan ole rehentelyä vaan siihen kannattaa ennemminkin suhtautua turvana ja vahvuutena työmarkkinoilla. Kun itse tiedät mitä osaat ja uskallat sanoa sen muillekin, löytyy sopiva ja mielekäs työkin todennäköisemmin.

Tämän osion materiaalit ja tehtävät löydät alta, vieritä sivua alaspäin tai valitse aihe alla olevista linkeistä.

Aiheet

Minä osaajana!
Minua kuvaavia sanoja
Persoona ja itsetuntemus
Elämänpolku
Ideapankki

Sovi opettajasi kanssa, mitkä tehtävät sinun tulee tehdä.
Seuraa ohjeita tehtävän yhteydessä. Pyydä tarvittaessa ohjeita opettajaltasi.

Antoisaa opinmatkaa omaan itseen!

Mitä on osaaminen?
Osaaminen on jonkin asian hallitsemista, minkä kautta mahdollistuu tietynlainen toiminta. Osaaminen on sen tiedostamista mitä, miksi ja miten jokin asia on.

Mistä osaaminen koostuu?

Osaaminen koostuu tiedoista eli faktoista. Se koostuu myös taidoista, esimerkiksi ammatillisista taidoista tai muista yleisistä taidoista kuten oppimiskyvystä, tietoteknisistä taidoista yms. Osaamista ovat myös persoonalliset ominaisuudet kuten kokemus, toimintamallit, ote työhön tms.

Mitä osaamista Sinulla nyt on?

Tutustu osaamisen osa-alueet -mallikuvioon (klikkaamalla sitä saat suuremman) ja kuvaile omaa osaamistasi tällä hetkellä tehtävänannon mukaisesti.

Kuvaa osaamistasi valitsemallasi tavalla:

1. Täydennä lomake Osaamisen osa-alueet -lomake​ TAI

2. Tulosta osaamisen osa-alueet pohja tästä linkistä: osaamisen_osa-alueet_taydennettavapohja.pdf
Tämän jälkeen täydennä osaamisen osa-alueet paperille ohjeen mukaan. Lopuksi o ta kuva tai skannaa tuotoksesi ja palauta kuva lopputuotoksesta työnhakupankkisi palautuskansioon
Osaaminen palautuskansio​

Kuinka motivoitunut olet työhön? Onko sinulla positiivinen asenne uusia asioita ja toisia ihmisiä kohtaan? Millaisia arvoja sinulla on ja millaiseen yrityskulttuuriin olisit sopiva? Vaikka usein luullaan, että aikaisempi työkokemus on tärkein kriteeri työhön pääsemiseen, on myös muita asioita joita rekrytoijat tarkastelevat. Siksi on hyvä pohtia itseä, omaa persoonaa ja asennetta, arvoja sekä luonnetta, jotta osaa arvioida itsekin kuinka sopiva olisi yrityksen työntekijäksi.

Duunitorin artikkelin mukaan nämä viisi tekijää vaikuttavat eniten rekrytointipäätökseen:

1. Motivaatio työtehtävää kohtaan

2. Persoonan sopivuus tiimiin

3. Arvot / sopivuus yrityskulttuuriin

4. Luonnetyypin sopiminen tehtävään

5. Aikaisempi työkokemus

Suomalaisen Työn Liiton teettämän Made by Finland -kampanjatutkimuksen (2017) mukaan tulevaisuuden työntekijältä vaaditaan halua oppia uutta, kykyä sopeutua uusiin tilanteisiin ja yhteistyön hyödyntämistä.

Tutkimuksessa listattiin työntekijältä tulevaisuudessa vaadittavat asiat, jotka vaikuttavat eniten tavoitteiden saavuttamiseen:

1. Halu ja valmius oppia uutta

7. Oman työnteon määrä

2. Kyky sopeutua uusiin tilanteisiin

8. Itsekuri

3. Yhteistyön hyödyntäminen

9. Kilpailuhenkisyys

4. Päämäärätietoisuus

10. Riskinotto

5. Epäonnistumisen pelon voittaminen

11. Unelmointi

6. Uskallus avunpyytämiseen

12. Uhrautuminen

Työpaikkailmoituksissa luetellaan usein paljon ominaisuuksia joita tulevalla työntekijällä toivotaan olevan ja joita työnantaja arvostaa. Mitkä alla olevista ominaisuuksista kuvaavat sinua?

Ajankäytön joustavuus

Analyyttiset taidot

Asioiden toteuttaminen ideoiden pohjalta

Avoimuus eri kulttuureita kohtaan

Kielitaito

Kommunikointitaidot

Luovuus ja luova ajattelu

Motivointikyky

Muiden mielipiteiden kuunteleminen ja ymmärtäminen

Uuden oppimisen taidot

Pohdi millaisia luonteenpiirteitä, käyttäytymistapoja ja arvoja sinulla on. Mitkä sanat kuvaavat sinua useimmissa tilanteissa vapaa-ajalla, koulussa ja työelämässä? Millaisia taitoja ja vahvuuksia sinulla on?

1. Täydennä Minua kuvaavia sanoja -lomake​ JA

2. Tee sanapilvi, johon lisäät osaamistasi kuvaavia sanoja.
Työkaluja kuvapilven tekemiseen löydät sivulta
Työkaluja sanapilven tekemiseen​

3. Palauta kuva sanapilvestä työnhakupankkisi palautuskansioon
Osaaminen palautuskansio​.

Omaa asennettaan ja suhtautumistaan asioihin voi pyrkiä muuttamaan, mutta ensin on hyvä tutustua itseensä ja mietittävä rehellisesti kuka on ja mitä haluaa.

Duunitorin artikkelissa (2017) " Ovatko nämä kymmenen tärkeintä työyhteisötaitoa?" listataan tärkeitä työyhteisötaitoja.

Tärkeimmät työyhteisötaidot

1. Vuorovaikutustaidot, erityisesti kuunteleminen

2. Arvostus ja kunnioitus toiminnan peruslähtökohtana

3. Avoimuus ja rehellisyys luottamuksen synnyttäjinä

4. Empatia, kyky asettua toisen ihmisen asemaan

5. Kyky olla aidosti läsnä tässä hetkessä, kiinnostuneena ja keskittyneenä

6. Tunneäly, kyky ymmärtää tunteiden merkitys ja hyödyntää ymmärrystä työssään

7. Itsetuntemus, omien vahvuuksien ja heikkouksien tunnistaminen

8. Käytöstavat, toisten huomiointi sanoin ja elein

9. Itsereflektiokyky, oman toiminnan itsearvioinnin ja tarkastelun taito

10. Oppimiskyky, tukee oman osaamisen relevanssin säilyttämistä muutoksessa

Millainen sinä olet työyhteisön jäsenenä ja työntekijänä? Oletko "väittelijä", "sovittelija", "puolustaja" vai "seikkailija"? Vai kenties "tehokas suorittaja" vai "innostuva suunnittelija"? Työelämässä itsetuntemus säästää valtavasti aikaa ja turhautumista. Se auttaa ymmärtämään itseä sekä muita ja tuomaan jokaisesta parhaat piirteet ja voimavarat esille.
Lähde: Enneagrammikuvan ja kuvauksien pohjana on käytetty Enneagram Institute of Finland / Marika Borg & Viivi Pentikäinen kehittämää mallia. https://www.namaste.fi/fi/enneagrammi

1. Tee testi 1 tai 2.

2. Pohdi mitä testi kertoo ja tunnistatko siitä itsesi. Millainen on "työminäsi" testin perusteella? Kerro kumman testin teit. Kuvaile testin tuloksia ja pohdintojasi sen oikeellisuudesta - oletko sellainen omasta mielestäsi? Toteutustapa tälle tehtävälle on vapaa. Voit kertoa asian tekstinä, kuvina, tai vaikkapa videolla.

3. Palauta pohdinta haluamassasi muodossa työnhaun pankkisi palautuskansioon
Osaaminen palautuskansio​

Muita testejä joita voit tehdä:
DISC-persoonallisuustesti
Yrittäjyystesti
Vastaamon persoonallisuustesti
AVO-ammatinvalintaohjelma
Mansikkapaikka
Ammatinvalintatesti Duunikone
Noodi

Kuka olen, mistä tulen, mitä olen tehnyt ja mitä haluaisin tehdä? Miksi ajattelen näin? Miksi koen näin? Mitkä asiat ovat tehneet minusta tällaisen kuin nyt olen? Miksi pelkään tai välttelen tiettyjä tilanteita? Miksi minun on vaikea ilmaista suuttumusta tai ottaa vastaan palautetta? Mitä haluan, mihin tähtään ja mikä on tavoitteeni tulevaisuudessa?

Pohtimalla oman elämän tapahtumia, piirtämällä elämänpolkua, voi ymmärtää omasta käyttäytymisestä ja luonteesta uusia asioita. Kun tiedostat millä tavoin elämäsi tapahtumat ovat sinuun vaikuttaneet, millaisen jäljen ne ovat sinuun jättäneet ymmärrät itseäsi paremmin. Millaisesta tilanteesta lähdet tavoittelemaan unelmaasi, ammattiasi?

Unelmien tavoittelu on on toisinaan hyvinkin pitkä prosessi. Tavoitteiden asettelu ja niiden miettiminen on tärkeää. Heitä pois sisäinen kriitikkosi ja opettele sanomaan rohkeasti asioita joita haluat ja joita tavoittelet, näin ne todennäköisimmin myös toteutuvat. Millaisen tavoitteen tai millaisia tavoitteita itsellesi asetat, minne haluat mennä?
Katso K-market Jämsän kauppiaan Sami Kolehmaisen matka kauppiaaksi.

Elämänpolun tekeminen

Piirrä viiva paperin reunasta toiseen. Toisessa päässä on päivä, jolloin synnyit. Merkitse viivalle tapahtumat, jotka ovat olleet elämässäsi merkittäviä: ihmisten tapaamiset, kouluun meno, opiskelut, lapset, ensimmäinen työpaikka, parisuhde tms.

Pohdi tarkkaan, millä tavoin elämäsi tapahtumat ovat mahdollisesti sinuun vaikuttaneet.

Elämänviivasi toiseen päähän muodostuu tulevaisuus. Minne haluan mennä, mitä tehdä, miten pääsen sinne?

1. Tee elämänpolkusi käsitekarttaan käsin tai tietokoneella.
Työkaluja käsitekartan tekemiseen löydät sivulta Työkaluja käsitekartan tekemiseen tietokoneella
Jos teet käsitekartan käsin, kuvaa tai skannaa tuotoksesi.

2. Palauta tekemäsi käsitekartta (tai kuva siitä) työnhakupankkisi palautuskansioon
Osaaminen palautuskansio​

Kerää heti opintojesi alusta alkaen kaikki uraasi liittyvät ideasi ja ajatuksesi yhteen paikkaan - ideapankkiin​. Se on paikka, johon voit tallettaa ajatuksiasi, toiveitasi, ideoitasi ja haaveitasi omasta urastasi.

Mitä ideapankkiin talletetaan?

Kaikki selkeistä tavoitteista ( esim. haluan olla huippukokki) epämääräisempiin toiveisiin tai käsitteisiin ( haluan luoda uusia herkkuja). Talletukset voivat liittyä myös ympäristöihin ( haluan työskennellä innostavassa ja kannustavassa ilmapiirissä), taitoihin, joita haluaisit voida käyttää ( haluan tehdä upeita suklaa jälkiruokia), unelmiin ( olen aina halunnut tehdä suussasulavaa ruokaa).

Se voi olla yksittäinen sana, kuva, artikkeli, yrityksen nimi, toimiala tai työpaikkailmoitus - ihan mikä vaan! Ole luova ja paneudu tähän tehtävään, sillä se on tärkeää tavoitteidesi ja urasuunnitelmiesi työstämisen kannalta.

1. Aloita ideapankin työstäminen etsimällä internetistä (esim. ilmainen kuvapankki www.pixabay.com )

kolme (3) kuvaa jotka tällä hetkellä kuvaavat ajatuksiasi, haaveitasi tai tavoitteitasi oman ammattisi, urasi tai työpaikkasi suhteen.

TAI kolme (3) työpaikkailmoitusta, millaista työtä tavoittelet

TAI kolme (3) yrityksen nimeä tai linkkiä yrityksen nettisivuille, jossa haluaisit työskennellä

2. Tallenna ne portfoliosi ideapankin kuvagalleriaan tai palautuskansioon. Tästä pääset ideapankkiisi Ideapankki​

3. Jatka ideoiden ja ajatusten tallettamista ideapankkiin​ koko opintojesi ajan.

Vinkki: Ideapankin voit myös toteuttaa Pinterestin avulla. Lisää silloin ideapankkisi palautuskansioon linkki Pinterestiisi opettajaa varten. Lisätietoja Pinterestin hyödyntämisestä löydät sivulta ​ Pinterest ideoinnissa ja oman osaamisen esilletuomisessa ​

Tehtävät tallentuvat T yönhakupankkiin.

Tämän osion tehtävät linkittyvät ja löytyvät sivulta
​ Osaaminen - palautus

​​

Kirjat:
Koulutuksesta työhön. Työkirja. Nykänen, Mikko & Klemola, Soili & Koivisto, Petri & Koski, Merja & Larvi, Tommy & Silvonen, Jussi & Vuori, Jukka. Helsinki: Työterveyslaitos, 2013.

Valkku-uraopas. Voutilainen, Sanna & Varis, Toni (toim.). Valmennuskeskus Public, 2016.

Verkkosivut:

Valtti-Valmis tutkinto työelämävalttina -hanke http://www.valmistu.net/uramatka/1_3.html
Duunitori Made by Finland - Suomalaisen työn liitto
https://madebyfinland.suomalainentyo.fi/2017/05/22/tutkimus-talta-nayttaa-suomalaisten-mielesta-tulevaisuuden-tyoelama/
https://duunitori.fi/tyoelama/tarkeimmat-tyoyhteisotaidot/
https://duunitori.fi/tyoelama/viisi-tekijaa-rekrytointipaatos/
Verkkosivuihin viitattu 2018.

Kuvapankkikuvat:
www.pixabay.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikä on minun osaamisaluettani? Miten tunnistan osaamiseni? Suomalaisessa kulttuurissa omasta osaamisesta puhuminen mielletään helposti kehuskeluksi. Tästä syystä omaa osaamistaan voi olla vaikea uskaltaa pukea sanoiksi. Realistinen oman osaamisen hahmottaminen ja ääneen sanominen ei kuitenkaan ole rehentelyä vaan siihen kannattaa ennemminkin suhtautua turvana ja vahvuutena työmarkkinoilla.

# data[].attributes.body
https://mieli.fi/sites/default/files/materials_files/viisi_tapaa_vahvistaa_-esite.pdf

# data[].attributes.body
5 tapaa mielen hyvinvointiin ovat yksinkertaisia näyttöön perustuvia tekoja, jotka edistävät mielen hyvinvointia. Nämä viisi tapaa – Pidä yhteyttä, Liiku hyvä mieli, Nauti hetkestä, Opi uutta, Tee hyvää – auttavat meitä jokaista huolehtimaan omasta mielen hyvinvoinnistamme. Näiden viiden tavan toteuttaminen ja käyttäminen on helppoa. Ota käyttöön – huomaat hyötyväsi.

https://www.nyyti.fi/viisi-tapaa-mielen-hyvinvointiin/

# data[].attributes.body
Materiaaleissa, s. 23-30.
Teeman tavoitteet:
Opettajalle
• Tutustua mielenterveys voimavarana -käsitteeseen.
• Pohtia omaa käsitystä mielenterveydestä.
Opiskelijalle
• Tutustua mielenterveys voimavarana -käsitteeseen ja sen merkitykseen omassa elämässä.

# data[].attributes.body
Listoja mm. mielenterveyden riski- ja suojatekijöistä, mikä on tärkeää oppilaiden mielenterveydelle ja miten koulu voi olla mielenterveyden tukena.
http://www.aeo.fi/wordpress/wp-content/uploads/2010/12/111-Mielenterveys-voimavarana.pdf

# data[].attributes.body
https://yle.fi/aihe/oppiminen/media-ja-digitaidot

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 108 - 117

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mielenterveys tukee arjessa jaksamista, kun pitää huolta arjen rytmistä: unesta ja levosta, ravinnosta, liikkumisesta, ihmissuhteista, harrastuksista ja luovuudesta. Mielenterveyden käsi -juliste (uusittu 2019) toimii keskustelun herättäjänä ja muistuttaa, miten moni eri tavoin voimme vaikuttaa mielenterveyteemme erilaisilla arkisilla valinnoillamme. Juliste on saatavilla koossa 50x70 cm.
HINTA JA TILAUSOHJE:
Yksi julistelähetys maksaa 7,50 euroa / enintään 15 julistetta. Yli 15 julisteen lähetys maksaa 15 e ja yli 30 julisteen lähetys 22,50 e jne. Lähetä julisteiden nimet, kappalemäärät, tilauksen toimitus- ja laskutusosoite sekä tilaajan puhelinnumero osoitteeseen tilaukset@mieli.fi. Mielenterveyden edistämisen uuteen julistesettiin kuuluvat Mielenterveyden käsi, Tunteiden vuoristorata, Turvaverkko ja Selviytyjän patsas. Julisteita voi myös noutaa maksutta Länsi-Pasilan toimistoltamme.

Mielenterveyden käsi -julisteen voi ladata itselleen myös täältä.

Lue lisää

# data[].attributes.attachment_link.description
Mielenterveys tukee arjessa jaksamista, kun pitää huolta arjen rytmistä: unesta ja levosta, ravinnosta, liikkumisesta, ihmissuhteista, harrastuksista ja luovuudesta. Mielenterveyden käsi -juliste (uusittu 2019) toimii keskustelun herättäjänä ja muistuttaa, miten moni eri tavoin voimme vaikuttaa mielenterveyteemme erilaisilla arkisilla valinnoillamme. Juliste on saatavilla koossa 50x70 cm. HINTA JA TILAUSOHJE: Yksi julistelähetys maksaa 7,50 euroa / enintään 15 julistetta.

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 18 - 21

# data[].attributes.headline
Riippuvuudet ja päihteet mielenterveyden riskitekijöinä 

# data[].attributes.subject
Riippuvuudet ja päihteet mielenterveyden riskitekijöinä 

# data[].attributes.body
Hyvinvoiva oppilaitos s. 101 - 106

# data[].attributes.body
Hyvinvointiamneesi

# data[].attributes.body
https://testit.fressis.fi/syominen

# data[].attributes.body
https://testit.fressis.fi/nikotiinikoukku

# data[].attributes.body
https://testit.fressis.fi/alkoholi-vaittamat

# data[].attributes.body
https://testit.fressis.fi/hpv-testi

# data[].attributes.body
https://testit.fressis.fi/oletko-ruutuaddikti

# data[].attributes.body
https://testit.fressis.fi/nukkuja

# data[].attributes.headline
Nyyti.fi:n Nyyticast: Some ja mielenterveys, 65 min.

# data[].attributes.subject
Nyyti.fi:n Nyyticast: Some ja mielenterveys, 65 min.

# data[].attributes.body
https://www.nyyti.fi/nyyticast/nyyticast-29-some-ja-mielenterveys/
Somen yhteydessä on paljon puhuttu ahdistuksen, masennuksen ja fomojen lisääntymisestä, mutta toisaalta somella on kuitenkin myös voimaa saada vähemmistöjen ja heikommassa asemassa olevien ääni kuuluviin ja luoda yhteisöllisyyttä. Some vaikuttaa mieleemme monella tavalla, millaisia tunteita se herättää? Miten somessa puhutaan mielenterveysongelmista ja elämän muista haasteista? Miten some vaikuttaa mielenterveyteen ja millainen paikka se lopulta on? Keskustelijat kertovat myös omasta somen käytöstään ja tavoista, joilla somessa voi voida hyvin. Aiheesta Nyytin Milla Järvensivun kanssa ovat keskustelemassa sosiaalisen median vaikuttaja Emmi Nuorgam, nuorten mielenterveyden ja sosiaalisen median tutkija Erika Maksniemi ja bloggaaja Marina Koivu.

# data[].attributes.body
https://testit.fressis.fi/alkoholi-ajokyky

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s.56 - 67

# data[].attributes.body
Hyvän mielen koulu s.12 - 21

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et voi mitään t unteiden heräämiselle ja itselle tärkeiden tunteiden ilmaiseminen on kin tärkeä ä. Kertomalla tuntei s tasi kerrot itsestäsi. On kuitenkin hyvä myös oppia säätelemään tunteitaan . Hyvät tunnetaidot auttavat tunnistamaan, sietämään, säätelemään, käsittelemään ja ilmaisemaan omia tunteitasi. Samalla ne auttavat tunnistamaan ja ottamaan huomioon toisten tunteet.

Jos ei osaa säädellä tunteita an , seurauksena voi olla hallitsemattomia tunteenpurkauksia, ajautumista tunteiden vietäväksi ja vellomista turhan pitkään hankalissa tuntemuksissa.

Tunteiden kohtaamisessa on hyvä muistaa

Tunteet voivat tulla yllättäen. Voit antaa tunteen tulla ja todeta esimerkiksi "Nyt tuntuu ahdistavalta". Vaikka paha olo ja ahdistus eivät häviäisikään, olo helpottuu, kun annat tunteelle luvan syyllistämättä siitä itseäsi.

Kuuntele tunnetta - miten se vaikuttaa mielialaasi ja ajatuksiisi, ja miltä se tuntuu kehossasi.

Tunteen säätelyä voi tehdä esim. hengityksen avulla. Syvä hengittäminen ja hengitykseen keskittyminen rauhoittaa mieltä.

Aina ei ole mahdollisuutta käsitellä tunnetta silloin, kun se tulee. Tunteen voi nostaa pintaan esimerkiksi joku uusi tilanne tai tapahtuma, toisen sanat, olemus, ele tai ääni. Voit tarkastella tunnetta silloin tai jos se on mahdotonta, palata siihen myöhemmin.

Koskaan ei ole liian myöhäistä käsitellä aiemmin kohtaamattomaksi jääneitä tunteita.

Kiinnitä huomiota tunteisiin, joihin jäät jumiin. Mikä auttaa niistä irti pääsemisessä (esim. liikunta, ulkoilu, mukava tekeminen)?

Kuuntele ja arvosta tunteitasi, jotka esim. suojaavat itseä.

Vaikeiden tunteiden ohittaminen yhä uudelleen ei poista niitä, vaan kerää niitä pinnan alle.

Pue tunteesi konkreettiseen muotoon

Puhu tunteistasi. Mitä enemmän sitä tekee, sen paremmaksi siinä tulee. Samalla tunteet tulevat helpommin hyväksyttäviksi ja ymmärrettäviksi.

Luo tunteelle jokin hahmo mielessäsi. Koska tunne on näkymätön, mutta voimakkaasti totta mielessä, voi mielikuvahahmo tuoda sen hallittavammaksi. Mielikuvilla on mahtava voima.

Tee tunteisiin liittyviä harjoituksia. Voit lisätä ymmärrystäsi tunteista esimerkiksi piirtämällä tai muuten visualisoimalla kokemiasi tunteita. Voit myös pitää tunnepäiväkirjaa.

Tunteiden liittäminen esimerkiksi musiikkiin tai liikuntaan on erittäin hyödyllistä. Kenelläpä ei olisi jotakin luottobiisiä, jota kuuntelee aina surullisena/vihaisena/iloisena jne. Musiikki herättää tunteita ja toisaalta auttaa myös niiden käsittelyssä. Liikkumisella voit saada samanlaisia hyötyjä tunteiden käsittelyyn.

M ielikuvaharjoittelu: Kuvittele ennakkoon tunteita herättävä tilanne ja aseta itsesi siihen. Käy läpi erilaisia toimintatapoja ja valitse niistä mielestäsi paras.

Miten toimia voimakkaiden tunnekuohujen aikana?

Tietoinen rauhoittuminen: keskity omaan hengitykseen. Rauhallinen sisään- ja uloshengitys ovat jo sellaisenaan tehokkaita keinoja rauhoittaa omia kiihtyneitä reaktioita.

Aikalisän ottaminen: Pysähdy ja tunnista tunteesi, mutta älä vielä reagoi. Jos mahdollista siirry johonkin toiseen paikkaan tai tee jotakin ihan muuta, että saat itsesi rauhoittumaan. Kun tunteesi tasaantuvat, odota ja mieti tilannetta. Mitä tapahtui? Miksi tunnen kuin tunnen? Mitä vaihtoehtoja on toimia? Mikä olisi niistä paras vaihtoehto? Miten ilmaisisin itseäni parhaiten? Tämän jälkeen pyri toimimaan valitsemallasi tavalla.

Hyvät tunnetaidot helpottavat vuorovaikutusta.

Katso video tunteiden kohtaamisesta. Video on EHYT ry:n tuottama, asiantuntijavieraana Nyyti ry:n työntekijä (2017).

Muualla verkossa

Tunnetaitojen perusteet - MIELISuomen mielenterveys ry

Tietoa tunnetaidoista - Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö YTHS

# data[].attributes.attachment_link.description
Et voi mitään t unteiden heräämiselle ja itselle tärkeiden tunteiden ilmaiseminen on kin tärkeä ä. Kertomalla tuntei s tasi kerrot itsestäsi. On kuitenkin hyvä myös oppia säätelemään tunteitaan . Hyvät tunnetaidot auttavat tunnistamaan, sietämään, säätelemään, käsittelemään ja ilmaisemaan omia tunteitasi. Samalla ne auttavat tunnistamaan ja ottamaan huomioon toisten tunteet.

# data[].attributes.body
https://www.fressis.fi/artikkeli/testit/nuuska-riippuvuustesti/

# data[].attributes.body
https://www.fressis.fi/artikkeli/testit/sahkosavuke/

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI s. 22 - 27

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI s. 29 - 35
Harjoitukset s. 36 - 46

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI
Harjoitukset s. 63 - 67

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI
Harjoitukset s. 196 - 199

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI s. 75 - 84
Harjoitukset s. 85 - 94

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI s. 125 - 135
Harjoitukset s. 136 - 144

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI s. 210

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI s. 54 - 58
Harjoitukset s. 69 - 73

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI
Harjoitukset s. 39 - 41

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI s. 145 - 157
Harjoitukset s. 158 - 167

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI s. 184 - 187

# data[].attributes.body
Mielenterveys VOIMAKSI
Harjoitukset s. 114 - 116

# data[].attributes.body
Sisältää asiaa tiimityöskentelytaidoista ja niihin liittyviä pohdintatehtäviä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2. Yhteistyökyvykkyyden malli

Laadukas yhteistyö syntyy ryhmän yhteistyökyvyykkydestä. Olemme tiivistäneet yhteistyökyvykkyyden osa-alueet kokonaismalliksi.

Yhteistyön katalyytit

Yhteistyötä tekevässä tiimissä tai ryhmässä syntyy keskinäinen dynamiikka, jonka ominaisuuksia voidaan kutsua yhteistyön katalyyteiksi. Ne vauhdittavat ja kiihdyttävät yhteistyön tekemistä ja yhteistyön aikaansaamia hyötyjä. Katalyytit saavat aikaan positiivisen, itseään ruokkivan kehän. Toisaalta katalyytit voivat toimia myös negatiivisen oravanpyörän synnyttäjänä. Jos tiimissä on esim. heikko keskinäinen luottamus ja psykologinen turvallisuus, ei yhteistyön ydintaitoja saada tiimin käyttöön.

Yhteistyön katalyytit vauhdittavat ja kiihdyttävät yhteistyön tekemistä ja yhteistyökyvykkyyden mahdollistavia hyötyjä.
Kutakin viittä ydintaitoa sekä niiden käyttöä mahdollistavia fasilitointitaitoa ja johtamista voidaan systemaattisesti arvioida ja kehittää. Myös katalyyttejä on hyvä arvioida säännöllisin väliajoin. Kun yhteistyö sujuu hyvin, katalyyttien olemassaolo saattaa tuntua itsestään selvältä, mutta kun yhteistyö alkaa heikentyä, on tilanteeseen vaikuttavista asioista usein vaikea puhua. Puheeksioton kynnystä madaltaa huomattavasti se, että katalyyttejä on opittu arvioimaan jo silloin, kun ne ovat olleet kunnossa.
Laadukkaan yhteistyön kehittämisen välttämätön ehto on, että tiimi tai ryhmä ymmärtää edellä kuvatun yhteistyökyvykkyyden mallin osa-alueet sekä arvioi niitä systemaattisesti, avoimesti ja rehellisesti.

2.1. Yhteistyökyvykkyyden johtaminen

Yhteistyökyvykkyyden viiden ydintaidon hyödyntämisen käytännössä mahdollistavat fasilitointi ja johtaminen.

Fasilitointitaidot ovat niitä käytännön työtapoja ja menetelmiä, joilla ryhmän yhteistyötaitojen käyttö mahdollistetaan. Hyvä yhteistyö ei synny sattumalta, vaan se täytyy suunnitella, rakenteistaa ja ohjata. Fasilitaattorin tulee organisoida niin työskentelytilan käyttö kuin tilanteessa käytettävät menetelmät ja erilaiset roolit. Fasilitaattorin tulee olla herkkä improvisoimaan ja muuttamaan työskentelytapaa tilanteen edetessä.

Toiminnan suunnittelu ja organisoituminen

Rakenteiden ja käytäntöjen luominen

Ryhmän jäsenten roolit ja tehtävät

Pelisääntöjen sopiminen ja seuranta

Vapaus ja itsenäisyys vs. rajat ja ohjaus

Työn jäsentäminen ja käsitteellistäminen

Monipuoliset ryhmätyö- ja ideointimenetelmät

Laadukas yhteistyö edellyttää myös johtajuutta. Siinä missä fasilitaattorin roolia tarvitaan yhteistyön teknisemmässä mahdollistamisessa, tulee johtajan kantaa vastuuta erityisesti ryhmän työskentelyn tavoitteellisesta kokonaisuudesta ja päätöksenteosta.

Viime aikaiset tutkimukset osoittavat, että sitouttamisen kannalta on parempi asettaa oppimistavoitteita suoriutumistavoitteiden sijaan. Jos tavoitteeseen liitetään uusien taitojen oppimista tai uusien tilanteiden hallintaa, saadaan motivaatiota nostettua selkeästi enemmän kuin pelkillä suoriutumista mittaavilla numerotavoitteilla.

Uuden oppimisen mahdollistamisen lisäksi hyvä tavoite auttaa näkemään kokonaisuuden ja tekemisen merkityksen. Se puhuttelee myös tunnetasolla.

2.2. Viisi keskeistä yhteistyötaitolajia

2.2.1. Vuorovaikutustaidot

Millä tavoin viestimme ja kommunikoimme, sanallisesti sekä sanattomasti? Onko kommunikaatio selkeää ja ymmärrettävää, arvostavaa ja kannustavaa? Miten toimimme kun käsiteltävät aiheet ovat hankalia ja ikäviä, tai kun ryhmässä syntyy konflikteja?

Sanaton viestintä

Läsnäolon taito

Kuuntelun taito

Arvostava ja kannustava puhe

Kysyminen

Taito kysyä ja tarkentaa

Taito ratkaista konflikteja

Selkeä viestintä ja ilmaisu

Suora puhe ja rakentava haastaminen

2.2.2. Yhdessä ajattelemisen taito

Miten jalostamme, lavennamme ja syvennämme työstettäviä asioita? Osaammeko napata toisen ideasta kiinni, näemmekö vaihtoehtoisia ratkaisuja? Onko työskentelymme uutta luovaa, ideoivaa, innostavaa?

Kokonaisuuden hahmottaminen

"Kyllä, ja..." -ajattelu

"Sekä-että" -ajattelu

Näkökulman vaihtamisen taito

Joustavuus

Rohkeus esittää keskeneräistäkin ajatusta

Sallivuus

Moraalinen mielikuvitus

Miten tunnistamme, käsittelemme ja hyödynnämme tunneinformaatiota, niin omien kuin muiden tunteiden osalta? Osaammeko vahvistaa tasavertaisuuden ja oikeudenmukaisuuden kokemusta? Miten toimimme paineessa ja tiukoissa tilanteissa?

Tunteiden käsittely

Erilaisuuden ymmärtäminen ja arvostus

Kaikkien huomioiminen

Hyvän ryhmähengen ylläpitäminen

Tasa-arvoinen suhtautuminen

Epävarmuuden ja paineen sieto

Empatiakyky

2.2.4. Reflektointitaito

Miten kehitymme ryhmänä? Millaisia käytäntöjä meillä on oman tekemisemme arviointiin? Osaammeko hyödyntää vahvuuksiamme? Rohkenemmeko tunnistaa ja tunnustaa kehittymiskohtamme ja miten rakennamme jatkuvan parantamisen asenteen ja käytännöt?

Palautetaidot - henkilökohtaiset ja ryhmän

Havainnointiherkkyys

Tilanneherkkyys

Arviointi ja jatkuva parantaminen

Palkitseminen

2.2.5. Päätöksentekotaito

Kykenemmekö kiteyttämään tekemisemme tavoitteet ja pitämään fokuksen niissä? Miten varmistamme motivaation ja sitoutumisen yhteisiin tavoitteisiin? Osaammeko artikuloida päätöksenteon kriteerit ja kiinnittää päätöksentekoprosessin niihin?

Tavoitteen synnyttämisen taito

Yhteisen merkityksen luominen

Määrätietoisuus

Sitoutuminen

Tahto saavuttaa tavoite

Kiritys ja tsemppi

Toiminnan muuttaminen

Kiinnipitämisen ja irtipäästämisen taito

Kyky tehdä hyviä päätöksiä

# data[].attributes.attachment_link.description
Laadukas yhteistyö syntyy ryhmän yhteistyökyvyykkydestä. Olemme tiivistäneet yhteistyökyvykkyyden osa-alueet kokonaismalliksi. Yhteistyön katalyytit Yhteistyötä tekevässä tiimissä tai ryhmässä syntyy keskinäinen dynamiikka, jonka ominaisuuksia voidaan kutsua yhteistyön katalyyteiksi. Ne vauhdittavat ja kiihdyttävät yhteistyön tekemistä ja yhteistyön aikaansaamia hyötyjä. Katalyytit saavat aikaan positiivisen, itseään ruokkivan kehän. Toisaalta katalyytit voivat toimia myös negatiivisen oravanpyörän synnyttäjänä.

# data[].attributes.headline
Mieli ry:n Mielenterveys voimaksi kirja vain paperiversiona

# data[].attributes.subject
Mieli ry:n Mielenterveys voimaksi kirja vain paperiversiona

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nuorisotyössä tehdään päivittäin nuoren mielenterveyttä vahvistavaa työtä. Arvostava ja kiireetön kohtaaminen, myönteinen palaute ja kannustus ovat tärkeitä voimavaroja nuoren elämässä.

Arjen tasapainosta huolehtiminen, tunnetaitojen harjoitteleminen ja selviytymistaitojen vahvistaminen ovat mielenterveyttä tukevia taitoja, samoin kyky puhua mieltä painavista asioista ja rohkeus hakea tarvittaessa ulkopuolista apua.

Nuoren mielenterveyttä vahvistetaan tarjoamalla hänelle hyvän kasvun aineksia, elämäniloa, voimaa ja rohkeutta. Samalla lisätään nuoren osallistumisen ja aktiivisen toiminnan mahdollisuuksia.

Mielenterveys voimaksi -käsikirja tarjoaa nuorisotyöhön tietoa, harjoituksia ja toimintaideoita, joiden avulla voi vahvistaa nuorten mielenterveystaitoja. Samalla se tukee nuorisotyön toimijoiden voimavaroja ja työhyvinvointia.
Tilaa mielenterveys voimaksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorisotyössä tehdään päivittäin nuoren mielenterveyttä vahvistavaa työtä. Arvostava ja kiireetön kohtaaminen, myönteinen palaute ja kannustus ovat tärkeitä voimavaroja nuoren elämässä.Arjen tasapainosta huolehtiminen, tunnetaitojen harjoitteleminen ja selviytymistaitojen vahvistaminen ovat mielenterveyttä tukevia taitoja, samoin kyky puhua mieltä painavista asioista ja rohkeus hakea tarvittaessa ulkopuolista apua.