# data[].attributes.body
נהנתי ללמוד על התבחינים השונים שעל פיהם ניתן לקבוע שחוק תקף לפי ההלכה.

התחדש לי שבתי הדין מנסים למצוא דרכים לתת תוקף לחוקי המדינה. הייתי בטוחה שפשוט פוסקים לפי דין תורה. מהמטלה עולה כי ממש יש רצון וניסיון של בתי הדין "להכשיר" את חוקי המדינה ושמחתי לגלות את זה.

# data[].attributes.headline
שילה פרלמוטר

# data[].attributes.subject
שילה פרלמוטר

# data[].attributes.body
העמיק לי את ההבדל בין הגישה הציונית-דתית לעומת הגישה של הפוסקים החרדים ביחס אל המדינה. הוא הראה את הגישות השונות לאפשרות הקיימת להחיל את הדין הפלילי. בעיקר היה נראה שהרבה מהדין החקיקתי פלילי מסתמך על דינא דמלכותא דינא כעיקרון שממנו אפשר ליישם את ההלכה. כמו כן, היה מפתיע לראות את הפעילות של ארץ חמדה לעניין חוקים במדינה- האם הם מתיישבים עם עקרונות ההלכה או לא+שלל המורכבויות הקיימות.

# data[].attributes.body
דעתו של הרב אשר וייס על עקרון דינא דמלכותא על החוקים במדינת ישראל חידשו לי מאוד את העניין כי כאשר ישנו חוסר בבהירות החוקים והתאמתם לחוקי התורה צריך לקבל אישור רבני לפני העברת העבריין לידי רשויות האכיפה. זה מדהים בעיניי שצריכים לבקש אישור רבני גם בעניינים פליליים.

# data[].attributes.body
היה מעניין מאוד ללמוד ולגלות על הקישור שבין המשפט הישראלי לבתי דין הלכתיים. בפסק הדין שעסקתי בו הובאו מספר נימוקים למתן תוקף לחוק זכויות יוצרים מבחינה הלכתית. בנוסף למדתי שיש אתר של בתי דין לממונות ("ארץ חמדת גזית") אשר מכיל סוגיות רבות ונימוקים מעניינים להחלה/ אי החלה של חוקים מבחינה הלכתית.

# data[].attributes.body
הופתעתי לגלות שיש מוסד בשם "ארץ חמדה גזית" אשר משמש כרשת בתי דין לממונות אשר דן הן לפי דין תורה מקצועי, והן לפי הדין הישראלי, תוך שהדיינים מסבירים את הטעמים מדוע הם שואבים את החוקים המקומיים.

# data[].attributes.headline
וג׳דאן ארשיד 

# data[].attributes.subject
וג׳דאן ארשיד 

# data[].attributes.body
למדנו כי ישנן נקודות משותפות בין המשפט הישראלי לבין בית המשפט ההלכתי.

לא ידעתי קודם שיש בית דין בשם ארץ חמדה גזית.

לדעתי, זה יעזור להפנמת הדין ההלכתי לתוך המשפט הישראלי. (כנ״ל ביחס לדיני העבודה ויישומן במערכת הישראלית).

כמו כן, ביחס לדין הפלילי, ראיתי את הדעות של הפוסקים ודרך הפסיקה שלהם (השיקולים שהם לוקחים).

# data[].attributes.body
התחדש לי מעמדם של דיני העבודה. בית הדין היה יכול להסתפק בכך שדיני העבודה הם קוגנטיים ולא ניתן לדון בהם בהתאם להלכה. עם זאת, מעניין לראות כי בית הדין בכל זאת דן בנושאים הללו, ניתן לראות פה אלמנט של הדין כפונקציה של הדין, ובנוסף לכך שבית הדין לא מסתפק בכך שהדין הוא דינא דמלכותא דינא, אלא גם קובע כי הדינים הללו הם ראויים ולכן בית הדין מחויב להם.

# data[].attributes.body
חידש לי מאוד לראות את הדואליות שיש חוקי הכנסת לחוקי ההלכה. היה מאוד נחמד לראות מקור שמשלב את השניים.

# data[].attributes.body
למדתי הממשק בין המשפט הישראלי ולבין המשפט ההלכתי. למשל בפסק דין שבחרתי, ראיתי שקיים יחס בין דיני עבודה לבין הדין ההלכתי, בין היתר מתוקף מנהג. ובעניין הלנת שכר, את הקשר הקיים בהלכה ״מצווה לתת שכר שכיר בזמנו״ ולבין החוק הישראלי.

# data[].attributes.body
הבנתי שלכנסת בעצם יש סמכות פחותה לחוקק חוקים מבחינה הלכתית- כי תחום הממונות, הדין האזרחי הוא תחום רחב שחולש על כולנו בכל תחומי החיים. גם בנוגע לדין הפלילי- שם ציפיתי שתהיה הסכמה יותר גורפת בנוגע לסמכותה של הכנסת. דבר שממש הפתיע אותי לטובה זה ארץ חמדה גזית

# data[].attributes.body
התחדש לי בשיעור שיש ארגון שעוסק בצורה שיטתית בתוקף ההלכתי של החוקים. לדעתי מדובר בפרויקט חשוב שיכול להוות בסיס ותרומה לקידום מעמדו של המשפט העברי במדינת ישראל.

# data[].attributes.body
התחדש לי היום שקיימת קבלה די נרחבת של הדין הפלילי על ידי הפוסקים, משום מה היה נראה לי שדווקא בדיני נפשות הפוסקים לא יסמכו על הכלל של דינא דמלכותא דינא, ושהם יעדיפו לא לפסוק בכלל בנושא מאשר להשתמש בדיני המלכות.

# data[].attributes.body
האמת שאני הופתעתי לגלות דברים מהמטלה. לא ידעתי שיש רשת של בתי דין לממונות, ששמה "ארץ חמדה גזית". בתי הדין עוסקים בסוגיות רחבות שקשורות להרבה מתחומי החיים היומיומיים. מעניין לראות איך הדיינים בוחנים את מערכת היחסים בין הדין הישראלי לדין ההלכתי ומסבירים את החלתו של זה או זה, בעזרת נימוקים שונים בהתאמה לכל חוק.

# data[].attributes.body
גיליתי על קיומו של בית דין ארץ חמדה גזית.

חשבתי שלגביי הדין הפלילי לא היו בכלל חילוקי דעות, בגלל הגישה המאוד נוקשה של ההלכה, אבל גיליתי שגם בהקשר זה היו הסתייגויות (גם אם של קיצוניים).

בענייני ממון ידעתי שיש כל מיני חילוקי דעות, ויש דרכים שונות לקבל את הסמכות, אבל לא ידעתי שיש כזה בלגן ואין איזה כלל גורף או פסיקה שקובעת באופן חד משמעי אם כן או לא.

# data[].attributes.body
היה ממש מעניין לראות איך למרות שזה נראה מאוד דיכטומי- האם מקבלים את חוקי הכנסת או לא אז יש המון מקום לדעות, ויש פתיחות מעבר למה שחשבתי. בעיקר הפתיע אותי שלמרות האמירה היחסית חד משמעית לגבי דיני ממונות יש קבלה של הרבה חוקים והתחשבות רחבה בדינא דמלכותא דינא