# data[].attributes.body
5000 aC.
Des d'almenys el 5 mil·lenni aC. No se sap molt. Només que es basava per la lluna. Era un calendari lunar.

# data[].attributes.body
4500 aC.
Segons evidències històriques el calendari egipci fou el primer calendari solar. Inicialment l'any egipci es basava en el cicle lunar i els cicles d'inundacions del Nil.

# data[].attributes.body
3000 aC
Stonehenge és un monument megalític de l'edat del bronze i del neolític situat prop d'Amesbury, a Wiltshire, Gran Bretanya, a uns 13 km al nord-oest de Salisbury.
La finalitat que va tenir la construcció d'aquest gran monument s'ignora, però se suposa que s'utilitzava com a temple religiós, monument funerari o observatori astronòmic, que servia per a predir estacions.

# data[].attributes.body
2000 aC
La base del calendari maia, segons alguns especialistes, es troba en cultures més antigues com l'olmeca; per a altres seria propi de la civilització maia; atès que és similar al calendari mexica, es considera una evidència que a tota Mesoamèrica utilitzaven el mateix sistema de calendari.

# data[].attributes.body
Segle 21 (XXI) aC
Un calendari lunisolar és un calendari que indica el temps prenent en consideració tant les fases del Sol com les fases de la Lluna. Si l'any solar es defineix com un any tropical, llavors un calendari lunisolar donarà una indicació de l'estació.
L'any lunar de tretze llunes és anomenat any embolismal (més de 12 mesos).

# data[].attributes.body
1500 aC
El seu complex disseny i complex llenguatge glífic reflecteixen que la pedra és el producte d’una cultura altament sofisticada. L'utilitzaven de calendari i marcador d'aconteiments.

# data[].attributes.body
611 aC - 546 aC
Anaximandre de Milet va ser un filòsof, científic i alquimista grec, que va viure entre el 611 aC i el 546 aC aproximadament; es va interessar per temes científics i filosòfics esperonat pel seu mestre Tales de Milet.
Malgrat ser l'autor de les primeres línies de la filosofia occidental que han sobreviscut fins ara, només unes poques frases han arribat fins al present i els seus escrits, mapes i rellotges s'han perdut.

# data[].attributes.body
470 aC - 385 aC
Va escriure una obra sobre filosofia pitagòrica en tres llibres i fou el primer autor que va escriure sobre la filosofia de Pitàgores Filòsof pitagòric grec i matemàtic.

# data[].attributes.body
310 aC - 230 aC
Aristarc era un astrònom i matemàtic grec, nascut a Samos, Grècia. Va ser la primera persona que proposà el model heliocèntric del sistema solar, que col·locava el Sol, i no la Terra, en el centre de l'univers conegut.

# data[].attributes.body
276 aC - 194 aC
Fou un astrònom, historiador, geògraf, filòsof, poeta, crític teatral i matemàtic grec. Va descobrir la mesura de la terra, els nombres primers, la duplicació del cub i altres.

# data[].attributes.body
190 aC - 120 aC
Va ser un astrònom, geògraf i matemàtic grec, també conegut com a Hiparc de Rodes. És un dels astrònoms més importants de l'antiguitat. És inventor de l'astrolabi i va elaborar el primer catàleg d'estels de la història.

# data[].attributes.body
170 aC - 100 aC
Claudi Ptolemeu; ca. 85 - ca. 165, altres autors diuen ca. 100- ca. 170 va ser un astrònom, geògraf i matemàtic grecoegipci, anomenat comunament Ptolemeu o Tolemeu.
Ptolemeu va catalogar molts estels, assignant-los una brillantor i magnitud, i va establir normes per a predir els eclipsis.

# data[].attributes.body
46 aC
El calendari julià és l'antecessor del calendari gregorià que es basa en el moviment del Sol per a mesurar el temps. Des de la seva implantació en el 46 aC es va adoptar gradualment en els països europeus i les seves colònies fins a la implantació de la reforma gregoriana.

# data[].attributes.body
1442 dC
Era un calendari lunar amb un any de dotze mesos, alternativament de 29 i 30 dies. A partir del s V home que va afegir un tretzè més, interrelació que va ser prohibida per Mahoma.

# data[].attributes.body
19 / 2 / 1473 - 24 / 5 / 1543
Va ser el primer astrònom a formular una àmplia cosmologia heliocèntrica que va desplaçar la Terra com a centre de l'Univers.

# data[].attributes.body
1582 dC
El calendari gregorià corregia l’error de base del calendari julià, en el qual es basava, degut a una mesura incorrecta de l’any tròpic, puix que mentre aquest equival a 365,2422 dies, l’any julià mitjà equivalia a 365,25 dies.

# data[].attributes.body
27 / 12 / 1571 - 15 / 11 / 1630
Johannes Kepler va ser un astrònom i matemàtic alemany figura clau de la revolució científica. És conegut, fonamentalment, pel descobriment de les lleis sobre el moviment dels planetes que va plasmar en les seves obres Astronomia nova i Harmonices mundi.

# data[].attributes.body
15 / 2 / 1564 - 8 / 1 / 1642
Galileu va ser el primer a descobrir que la Lluna té muntanyes com la Terra. També va descobrir 4 llunes de Júpiter. Amb el vostre telescopi, Galileu va fer moltes observacions del nostre Sistema Solar.

# data[].attributes.body
4 / 1 / 1643 - 31 / 3 / 1727
Sir Isaac Newton FRS va ser un físic, matemàtic i filòsof anglès. Newton és l'autor dels Philosophiae Naturalis Principia Mathematica, en què descriu la llei de la gravitació universal i les tres lleis del moviment, base de la mecànica clàssica.

# data[].attributes.body
1758
El cometa Halley és un cometa periòdic, gran i brillant, que orbita al voltant del Sol cada 76 anys de mitjana, encara que el seu període orbital pot oscil·lar entre 74 i 79 anys.

# data[].attributes.body
15 /11 / 1738 - 25 /8 / 1822
William Herschel va ser l’astrònom més famós de la seva època. És especialment conegut per haver descobert el planeta Urà, el 1781.

# data[].attributes.body
20 / 10 / 1889 - 28 / 9 / 1953
Edwin Hubble va ser un dels més importants astrònoms nord-americans del segle XX, famós principalment per haver demostrat l'expansió de l'univers mesurant el desplaçament al roig de galàxies distants.

# data[].attributes.body
14 / 3 / 1879 - 18 / 4 / 1955
Albert Einsteinva ser un físic d'origen alemany, nacionalitzat posteriorment suís i nord-americà. Amb ella va néixer la cosmologia, que és l'estudi de l'origen i l'evolució de l'univers.

# data[].attributes.body
17 / 7 / 1894 - 20 / 6 / 1966
Va ser un sacerdot, astrònom i matemàtic belga. Va estudiar especialment la teoria de la relativitat general d'Albert Einstein i les seves aplicacions en cosmologia, la recessió de les galàxies i la seva interpretació dintre la teoria de l'univers en expansió, avançant-se així a la hipòtesi coneguda com a model del big bang.

# data[].attributes.body
8 / 1 / 1942 - 4 / 3 / 2018

Juntament amb Roger Penrose va mostrar que la teoria general de la relativitat d'Einstein implica que l'espai i el temps han de tenir un principi en el big bang i un final dins de forats negres.