# data[].attributes.body
Kapittel 6: Peer Gynt (1867)

Peer Gynt er skrevet på diktform, hvor man finner temaer som nasjonalisme, folkedikting, kjærlighet, egoisme og identitetsjakt .

Peer bor med moren sin i en norsk fjellbygd og har en voldsom fantasi, han ljuger og forteller ville historier.  I fortellinga tar med seg han unge jenter og blir lokket av troll og underjordiske krefter. Peer reiser på eventyr, i Afrika forsøker han å bli forretningsmann, høvding og profet. Han blir ofte lurt opp i trøbbel.

Nasjonalromantikk

I Dramaet om Peer Gynt finner man mange nasjonalromantiske trekk. Det var i en periode hvor nasjonalromantikken var kunst og litteratur. Dette skjedde rundt midten av 1800-tallet. Dette førte til en spesiell interesse for natur, bondekultur og folkedikting.

De nasjonalromantiske innslagene i Peer Gynt er oppfattet forskjellig teaterregissør og publikumet. Når nazismen var stort i Tyskland. Vi ble ikke ferdig men hadde ikke ark…

# data[].attributes.body
pls

# data[].attributes.body
I'm a Virgin

# data[].attributes.headline
Rebekka og Joakim kapittel: 3 Maske, myter og merkevare

# data[].attributes.subject
Rebekka og Joakim kapittel: 3 Maske, myter og merkevare

# data[].attributes.body
Henrik Ibsen var en mystisk person, vi vet ikke hvorfor han ble så flink til å skrive fortellinger. Det er mange myter om hvordan Ibsen ble til den han var.

Ulike myter

Myter er en historie som ingen vet helt om er sant eller ikke. En av mytene er at Ibsen var knyttet til at faren ble konkurs. Mange mener at dette har påvirka hvem Ibsen ble til. Det var også mange som mente at det vare derfor han brøt kontakten med familien sin og ble forfatter fordi han ville bevise at kunne klare seg på egen hånd. Det var vanskelig for Ibsen den økonomiske veien og at ingen vet hvor mye påvirkning det hadde for nederlagsfølelsen hans.

Merkevaren Ibsen

Ibsen var en stille og innesluttet gutt fra en familie med dårlig økonomi. Men han bli en verdenskjent dramatiker og menneskekjenner.

Ibsen mente at de som har mål, vilje og handlingskraft, lykkes. Ibsen var også flink til å markedsføre seg som forfatter og som person. Han var veldig opptatt av image og skapte merkevaren Ibsen.

# data[].attributes.body
Kapittel 7: et dukkehjem (1879)

Dramaet «Et dukkehjem» er blant en av de mest spilte dramaene i dag. Flere folk forbinder handlingen med kvinnekamp, noraisme har blitt et begrep i Kina for dette. Ibsen mente ikke at «et dukkehjem» var om kvinnekamp, han mente at det var om menneskekamp.

«et dukkehjem» handler om Torvald og Nora Helmer, som er et ektepar. Torvald er en bankdirektør som er redd for å ta opp lån. Mennesker bør unngå lån fordi man blir ufrie, mener Torvald. Nora holder på en hemmelighet, når Torvald var alvorlig syk så tok hun opp et stort lån av en privatperson.  Hun har forfalsket sin fars underskrift på et gjeldsbrev, Nora tror at Torvald blir glad for det hun gjorde for å redde hans liv.

Torvald blir rasende når Nora forteller om lånet. Han tar fra Nora ansvar i hjemmet og for barna. Mannen som Nora lånte penger av bestemmer seg for å levere tilbake gjeldsbrevet. Torvald mener at alt kommer til å bli bra igjen, men Nora innser at hun aldri har vært lykkelig i ekteskapet. Nora forstår at hun alltid har vært Torvalds lille «lerkefugl» og ikke har blitt behandlet som en selvstendig kvinne. Det sluttet med at Nora forlater mannen og barna.

# data[].attributes.headline
Kapittel 10: Ibsen i film og
fjernsyn

 

Ibsen har mange dramaer som er filmatisert. Et dukkehjem
er dramaet som har blitt filmatisert mest, det har blitt filmet 12 ganger i
forskjellige land.  Mange filmskapere, regissører,
velger å bruke mye av det Ibsen har skrevet men har også lagd med en liten vir
og et helt motsatt miljø. De mener at Ibsen temaer er tidløse og spennende. Det
kan også være vanskelig å filmatisere Ibsen dramaene fordi fortellerformen hans
er annerledes en det vi skriver den dag i dag. Handlingene Ibsen skriver
foregår som regel innenfor et avgrenset område og handlingene henviser mye ting
som har skjedd i fortiden.  Det blir mye
flashbacks i de nye filmene. 

Ibsens fortellerkunst har inspirert filmskaperne med
bruken av retrospektiv. Dette går i bruk i mange filmer og fjernsynsserier, som
kriminalserier og såpeserier. Vi finner også mange likheter i Hollywood-dramaturgi.
  

 

# data[].attributes.subject
Kapittel 10: Ibsen i film og
fjernsyn

 

Ibsen har mange dramaer som er filmatisert. Et dukkehjem
er dramaet som har blitt filmatisert mest, det har blitt filmet 12 ganger i
forskjellige land.  Mange filmskapere, regissører,
velger å bruke mye av det Ibsen har skrevet men har også lagd med en liten vir
og et helt motsatt miljø. De mener at Ibsen temaer er tidløse og spennende. Det
kan også være vanskelig å filmatisere Ibsen dramaene fordi fortellerformen hans
er annerledes en det vi skriver den dag i dag. Handlingene Ibsen skriver
foregår som regel innenfor et avgrenset område og handlingene henviser mye ting
som har skjedd i fortiden.  Det blir mye
flashbacks i de nye filmene. 

Ibsens fortellerkunst har inspirert filmskaperne med
bruken av retrospektiv. Dette går i bruk i mange filmer og fjernsynsserier, som
kriminalserier og såpeserier. Vi finner også mange likheter i Hollywood-dramaturgi.
  

 

# data[].attributes.body
Hedda og Jens Ole

# data[].attributes.headline
Ine Elise Hekne Sund og Emma Stallvik Kapittel 1: Tidløs og
universell



 

Ubeskrivelig kjedelig:

Henrik Ibsen ble født og
oppvokst i Norge, og han bodde store deler av livet sitt i Norge. Av det 78 år
gamle livet til Ibsen tilbrakte han 27 år av livet sitt i utlandet. Han syntes
Norge var et ubeskrivelig kjedelig land til tross for de små forholdene. 

Bykamp:

Det er flere byer som er
uenige i om hvem som «eier» Henrik Ibsen mest. Skien, Grimstad, Bergen og Oslo
sloss om den store forfatteren. 

Ibsen ble født og oppvokst i
Skien fram til faren gikk konkurs og de måtte flytte fra byen. Hans første
15-16 år tilbrakte han altså i Skien.

Det var i Grimstad Ibsen ga
ut sitt første teaterstykke «Catilina» i 1850, og på samme tid ble også diktet «I
høsten» som han skrev, også trykket i avisen. Det var også i denne byen, Ibsen
fikk sønnen sin utenfor ekteskapet, og måtte betale barnebidrag i 14 år.

I 1852 fikk Henrik Ibsen
rollen som instruktør og dramatisk forfatter ved Det norske Theater. Han giftet
seg med Suzannah Daae Thoresen i 1858. året etter fikk de sønnen Sigurd. 

I flere perioder jobbet og
studerte han i Oslo. Det var også i Oslo han døde 23. mai i 1906. 

# data[].attributes.subject
Ine Elise Hekne Sund og Emma Stallvik Kapittel 1: Tidløs og
universell



 

Ubeskrivelig kjedelig:

Henrik Ibsen ble født og
oppvokst i Norge, og han bodde store deler av livet sitt i Norge. Av det 78 år
gamle livet til Ibsen tilbrakte han 27 år av livet sitt i utlandet. Han syntes
Norge var et ubeskrivelig kjedelig land til tross for de små forholdene. 

Bykamp:

Det er flere byer som er
uenige i om hvem som «eier» Henrik Ibsen mest. Skien, Grimstad, Bergen og Oslo
sloss om den store forfatteren. 

Ibsen ble født og oppvokst i
Skien fram til faren gikk konkurs og de måtte flytte fra byen. Hans første
15-16 år tilbrakte han altså i Skien.

Det var i Grimstad Ibsen ga
ut sitt første teaterstykke «Catilina» i 1850, og på samme tid ble også diktet «I
høsten» som han skrev, også trykket i avisen. Det var også i denne byen, Ibsen
fikk sønnen sin utenfor ekteskapet, og måtte betale barnebidrag i 14 år.

I 1852 fikk Henrik Ibsen
rollen som instruktør og dramatisk forfatter ved Det norske Theater. Han giftet
seg med Suzannah Daae Thoresen i 1858. året etter fikk de sønnen Sigurd. 

I flere perioder jobbet og
studerte han i Oslo. Det var også i Oslo han døde 23. mai i 1906. 

# data[].attributes.headline
En folkefiende



Ibsen prøver å få fram i «En
Folkefiende» hvordan sannhet, demokrati og ytringsfrihet kan utfordres av økonomiske
hensyn i samfunnet. 

Handlingen i En Folkefiende
er om et populært kurbad i en liten by. En dag oppdager legen Dr. Thomas Stockmann
at vannkilden til kurbadet er sterkt forurenset. Han vil stenge badet sånn at
ingen blir syke, men han møter på stor motstand av befolkningen. De mener at
byen blir å miste store inntekter og dette kan gå utover skattebetalerne.
Verken avisen eller redaktøren er villig til å hjelpe Dr. Stockmann for å få
fram sannheten.

Dr. Stockmann gir seg ikke
lett for å få kurbadet stengt og han er overbevist om at den som står alene er
den sterkeste. Det motsatte av å stå alene kaller han den kompakte majoritet.
Dette går utpå de menneskene som følger det hva de andre mener og ikke vet det
beste. 

Folket mener at Stockmann
setter seg selv over demokratiet, og på grunn av hans stahet og provoserende
atferd blir han utstøtt og trakassert som en folkefiende.   

# data[].attributes.subject
En folkefiende



Ibsen prøver å få fram i «En
Folkefiende» hvordan sannhet, demokrati og ytringsfrihet kan utfordres av økonomiske
hensyn i samfunnet. 

Handlingen i En Folkefiende
er om et populært kurbad i en liten by. En dag oppdager legen Dr. Thomas Stockmann
at vannkilden til kurbadet er sterkt forurenset. Han vil stenge badet sånn at
ingen blir syke, men han møter på stor motstand av befolkningen. De mener at
byen blir å miste store inntekter og dette kan gå utover skattebetalerne.
Verken avisen eller redaktøren er villig til å hjelpe Dr. Stockmann for å få
fram sannheten.

Dr. Stockmann gir seg ikke
lett for å få kurbadet stengt og han er overbevist om at den som står alene er
den sterkeste. Det motsatte av å stå alene kaller han den kompakte majoritet.
Dette går utpå de menneskene som følger det hva de andre mener og ikke vet det
beste. 

Folket mener at Stockmann
setter seg selv over demokratiet, og på grunn av hans stahet og provoserende
atferd blir han utstøtt og trakassert som en folkefiende.   

# data[].attributes.body
Vetle og Selma

# data[].attributes.body
Viladanden
CAS

OLINE

Vildanden er et skuespill skrevet av Henrik Ibsen. Det sentrale temaet i Vildanden er forholdet mellom virkelighet og virkelighetsflukt. Ibsen spør mange vanskelig spørsmål gjennom stykket, blant annet om mennesker for enhver pris må få vite sannheten og om dagdrømmer noen gang er nødvendig for at vi skal kunne mestre hverdagen.

I skuespillet møter vi på «de gamle barndomsvennene Hjalmar, Ekdal og Gregers Werle» Hjalmar er temmelig hjelpeløs, han er veldig usikker på hva han gjør utenfor hjemmet. Men, Foran kona Gina og datteren Hedvig framstiller han seg selv som en kunstner og verdensmann.

Problemstillingen i stykket blir at Hjalmar ikke vet at kona Gina tidligere har vært elskerinnen til Gregers far og at hun er usikker på hvem som er faren til Hedvig.

I motsetning til Hjalmar som er en dagdrømmer, er Gregers en idealist som mener «at menneskene må leve i sannhet overfor hverandre». Det er ikke sikkert Hedvig er datteren til Hjalmar, så Gregers prøver å gjøre han oppmerksom på det. Hjalmar sin reaksjon er at han støter henne fra seg. Greger overtaler Hedvig til å ofre sitt aller kjæreste, en skadet villand, av kjærlighet til Hjalmar. Istedenfor å skyte villanden, skyter Hedvig seg selv.

Vi finner mange gjemte symboler i skuespillet, noen av dem er loftet til familien Ekdal som symboliserer et sted for virkelighetsflukten. Et annet er det at Hjalmar er utdannet fotograf som symboliserer hvordan vi forholder oss til virkeligheten. Spørsmålet man siller seg er om bildene representerer hvordan vi egentlig har det.

# data[].attributes.body
Nyskapende forteller

Ibsen ble ikke bare kjent for sine samfunnskritiske tekster. Han var også veldig nyskapende som forteller.

Dramaturgi:

Dramaturgi er handlings oppbygning. Det som menes med handlings oppbygning er at handlingen drives fremover og det kommer stadig opp ting fra fortiden. Henrik Ibsen er mest kjent for en teknikk som kalles retrospektive. I aktene til Ibsen er det detaljert og det blir fortalt om sceneanvisninger. Sceneanvisning beskriver hvordan scenebildet, miljøet og stemningen i handlingen er. Når sceneanvisningen er fortalt kommer man rett inn i en handlings-situasjon. I handlings-situasjonen får vi informasjon om personene vi møter i handlingen. I handlingene forstår man ikke det som skjer der og da. Det kommer en konflikt som utgjør ett vendepunkt eller et spenningstopp

Outsidere:

Ibsen lagde mange rollefigurer. Blant dem er noen spesielt framtredene, disse blir kalt outsidere. I Ibsen sine tekster så er outsidere gjerne typer som har uvanlige ideer og ønsker. Disse personene har ofte problemer med å være en del av samfunnet - slik som en av Ibsens figurer ved navnet Dr. Thomas Stockman fra teksten “En folkefiende”. Noen av outsiderne kan også oppføre seg egoistisk og ansvarløst. Peer Gynt er eksempel på en egoistisk og ansvarsløs outsider.

Naturlig språk:

Henrik Ibsen bruker språk til å tegne et bilde av menneskers personlighet.For eksempel i stykket Et Dukkehjem der Torvald Helmer kaller Nora for sin lerkefugl. Torvald ser Nora som en person som skal hygge og underholde han. Henrik Ibsen legger mye vekt på språket slik at publikumet  kjenner seg igjen under skuespillet.

Bruk av symboler:

Symboler er gjenstander, utrykk og tegn som betyr mer enn deres konkrete innhold. Symbolene uttrykker ting ved miljøet som er viktig for at vi skal forstå handlingsforløpet. Et av de mest kjente symbolene i Ibsens dramaer er Villanden. Villanden er en skadet fugl som lever på loftet til familien Ekdahl, og et symbol på Hedvigs liv. Hun er på mange måter skadet; hun har dårlig syn, og hun blir skadet i sjelen når faren avviser henne for noe hun ikke har gjort.

I Et Dukkehjem viser tittelen at handlingene foregår i et hjem der den ytre fasaden kan virke idyllisk, men hvor menneskene ikke opptrer som seg selv. Et annet symbol kan vi finne i akt 2, der Nora danser for Torvald med maske. Det symboliserer at hun skjuler sin identitet for han.

# data[].attributes.body
Hår og klær
Sigurd og Mabel

Ibsen sitt skjegg var en stor del av merkevaren hans, det kunne dele de ulike fasene av livet hans. Som gutt var han «Henrik Skjeggløs», førgjennombruddet som forfatter var han «Henrik Helskjegg» og da han fikk sitt store gjennombrudd ble han «Henrik Halvskjegg». Etter hans store gjennombrudd, som skjedde i 1866, sies det at han ble som et helt nytt menneske. Da hadde han ikke økonomiske bekymringer og byttet ut garderoben og ble til en elegant og selvsikker forfatter.

Superkjendis

Ibsen var opptatt av å ha status og anerkjennelse, slik at folk skulle like diktningen hans bedre enn ellers. Derfor ba han selv om å bli ridder av en Dansk orden som het Dannebrog, siden det ville styrke posisjonen hans.

Merkevarebyggingen til Henrik Ibsen lyktes. Da han var gammel var han en superkjendis, og han er fortsatt populær i dag.

Diktersfinksen og skorpiondikteren

Etter han hadde fått gjennombruddet som forfatter ble Ibsen kalt diktersfinksen fordi han virket taus og sky, men samtidig ble han sett på som vis. Ibsen ble også kalt Skorpiondikteren. Da han bodde i Roma hadde han funnet en skorpion han beholdt under et ølglass og matet den med loff dyppet i vin. Han så at skorpionen skjøt inn gift før den spiste det og mente at forfattere burde gjøre det samme. Det han mente var at forfattere burde skyte inn sin gift inn i samfunnet og menneskenes hjerne.

e"_Y���

# data[].attributes.body
Tidløs og universell

Henrik Ibsen var ikke bare norsk. Han beskrives også somskandinav og verdensborger. Ibsen tenkte også ut over Norges grenser da det gjaldt skriftspråket. Han ville at Skandinavia skal ha en mest mulig lik skrivemåte, sånn at litteraturen skal kunne leses på tvers av landegrensene.

Tekstene til Ibsen berørte mennesker uansett hvor de bodde. Temaene og problemstillingene er tidløse og gjelder for alle uansett hvor de kommer fra. Derfor kan vi si at Ibsen er universell i ånden.

Kurts Davids Jansons

# data[].attributes.headline
Tidløs og
universell

 

Henrik Ibsen var ikke bare norsk. Han beskrives også
somskandinav og verdensborger. Ibsen tenkte også ut over Norges grenser da det
gjaldt skriftspråket. Han ville at Skandinavia skal ha en mest mulig lik
skrivemåte, sånn at litteraturen skal kunne leses på tvers av landegrensene.

Tekstene til Ibsen berørte mennesker uansett hvor de bodde.
Temaene og problemstillingene er tidløse og gjelder for alle uansett hvor de
kommer fra. Derfor kan vi si at Ibsen er universell i ånden.

# data[].attributes.subject
Tidløs og
universell

 

Henrik Ibsen var ikke bare norsk. Han beskrives også
somskandinav og verdensborger. Ibsen tenkte også ut over Norges grenser da det
gjaldt skriftspråket. Han ville at Skandinavia skal ha en mest mulig lik
skrivemåte, sånn at litteraturen skal kunne leses på tvers av landegrensene.

Tekstene til Ibsen berørte mennesker uansett hvor de bodde.
Temaene og problemstillingene er tidløse og gjelder for alle uansett hvor de
kommer fra. Derfor kan vi si at Ibsen er universell i ånden.

# data[].attributes.body
Kurts Davids Jansons 10.1

# data[].attributes.headline
Henrik
Ibsen tidløs og universell

 

Henrik Ibsen var ikke
bare norsk. Han beskrives også sin skandinav og verdensborger. Ibsen tenkte
også ut over Norges grenser da det gjald skriftspråket. Han ville at
Skandinavia skal ha en mest mulig lik skrivemåte, sånn at litteraturen skal kunne
leses på tvers av landegrensene

Tekstene til Ibsen
berørte mennesker uansett hvor de bodde, temaene og problemsstillingene er
tidløse og gjelder for alle uansett hvor de kommer fra. Derfor kan vi si at Ibsen
er universell i ånden.

 

 



Henrik
Ibsen tidløs og universell

 

Henrik Ibsen var ikke
bare norsk. Han beskrives også sin skandinav og verdensborger. Ibsen tenkte
også ut over Norges grenser da det gjald skriftspråket. Han ville at
Skandinavia skal ha en mest mulig lik skrivemåte, sånn at litteraturen skal kunne
leses på tvers av landegrensene

Tekstene til Ibsen
berørte mennesker uansett hvor de bodde, temaene og problemsstillingene er
tidløse og gjelder for alle uansett hvor de kommer fra. Derfor kan vi si at Ibsen
er universell i ånden.

 

 

# data[].attributes.subject
Henrik
Ibsen tidløs og universell

 

Henrik Ibsen var ikke
bare norsk. Han beskrives også sin skandinav og verdensborger. Ibsen tenkte
også ut over Norges grenser da det gjald skriftspråket. Han ville at
Skandinavia skal ha en mest mulig lik skrivemåte, sånn at litteraturen skal kunne
leses på tvers av landegrensene

Tekstene til Ibsen
berørte mennesker uansett hvor de bodde, temaene og problemsstillingene er
tidløse og gjelder for alle uansett hvor de kommer fra. Derfor kan vi si at Ibsen
er universell i ånden.

 

 



Henrik
Ibsen tidløs og universell

 

Henrik Ibsen var ikke
bare norsk. Han beskrives også sin skandinav og verdensborger. Ibsen tenkte
også ut over Norges grenser da det gjald skriftspråket. Han ville at
Skandinavia skal ha en mest mulig lik skrivemåte, sånn at litteraturen skal kunne
leses på tvers av landegrensene

Tekstene til Ibsen
berørte mennesker uansett hvor de bodde, temaene og problemsstillingene er
tidløse og gjelder for alle uansett hvor de kommer fra. Derfor kan vi si at Ibsen
er universell i ånden.

 

 

# data[].attributes.body
Kristoffer og Henrik

Den som ser

Hva så Ibsen?

Han så muligheter til å skrive ved å se på folk og samfunn. Han var veldig kritisk til både mennesker og samfunnsreformer. Han likte å stille spørsmål og være skeptisk. Det likte ikke myndighetene på grunn av at de likte  hvordan de selv styrte samfunnet.  Flere av hans skriverier ble sensurert og/eller forbudt.

Mange temaer

Ibsen skrev om mange temaer fordi han hadde mye på hjertet. Flere av temaene er også aktuelle i dag. Ibsen var ikke opptatt av å svare på spørsmål, men  han var veldig glad i å stille de. Det legger opp til at publikum selv må svare og finne ut hva han mener. Noen av temaene skrev om var ytringsfrihet, religion og kjønnsroller. Han var opptatt av å avsløre dobbeltmoral og løgn.

Tre faser

Han utga 26 dramaer og en diktsamling. Han bidro til å utvikle dramaet som sjanger.

Den første fasen

Historiske dramaer, ide dramaer og dikt

Den andre fasen

Borgerlige samtidsdramaer

Den tredje fasen

Enkeltmenneske, psykologiske dramaer

# data[].attributes.body
Skrevet av Annika og Jørgen.
Et Dukkehjem s. 16

Kvinnerollen:

Nora viser styrke og handlekraft da hun våger å forlate mannen, fordi hun ikke blir verdsatt nok.

På 1800-tallet var det ikke akseptert at kvinner forlot ekteskapet. I et dukkehjem gjorde Nora nettopp det, og det skapte store diskusjoner i offentlige og private sammenhenger.Dette dramaet ble også en stor publikumssuksess for Ibsen.

Ibsen måtte skrive om slutten på teksten, fordi den ikke ble godtatt i alle land. Den nye versjonen av teksten ble ikke godt mottatt blant publikum. I nyere tid har det blitt skrevet flere varianter av sluttscenen i «et dukkehjem».

Mange undrer på hva som skjedde med Nora etter at hun forlot Torvald. Noen forfattere har skrevet videre om hva som skjedde med Nora. Forfatterne har skrevet både om at Nora vender tilbake til Torvald, mens andre skriver at hun skaper sitt eget liv.

Menneskekamp:

Ibsen viser i stykket sitt et menneske som våkner opp og ser ting som ikke fungerer i livet, og som våger å gjøre noe med problemene. Han mener at dette er egenskaper som er viktig for alle mennesker og at et dukkehjem handlet om menneskers kamp for ett bedre liv.

# data[].attributes.body
Ibsen i film og fjernsyn DEL 2

Nå er det ikke slik at Henrik Ibsen har skapt Hollywood-dramaturgien. Ibsen og filmskapere har hentet informasjon fra klassisk fortellerkunst som går langt tilbake til gamle Hellas. Aristoteles mente at en god historie er delt i tre, en inndeling, en hoveddel og en avslutning. Det er mange filmskapere som har latt seg inspirere av Henrik Ibsens fortellerkunst. Det sies at Ibsens barnebarn dro til USA for å lære filmarbeid, men han lærte ingenting av dem, så han burde heller studert hva Henrik lærte i Hollywood.

En av de nyeste filmatiseringene til Ibsen er «En folkefiende», regissert av Erik Skjoldbærg. Handlingen tar plass på Vestlandet i vår tid. Ernæringsfysiologen Thomas Stockmann starter kildevannproduksjon, og bygdefolket har store forventninger til prosjektet. Det blir senere oppdaget at vannet inneholder giftstoffer, en realitet som er vanskelig å forstå for bygdefolket. Som skrevet i Ibsens drama får Stockmanns handlinger store konsekvenser.

En folkefiende har også senere blitt filmatisert i andre land, og har også vært med på å inspirere andre filmer som Haisommer og Ganashatru.

Vegard + Sindre

# data[].attributes.body
Maiken og Jenny

Vrien, vrang og hissig

Ibsen var sjenert, men ikke redd for å si hva han mente. Han var ikke lett til sinns, heller vrien vrang og hissig.

I 1850 begynte Ibsen i en alder av 22 år, på Heltbergs «studentfabrikk» i Kristiania. Målet hans var å kunne bli tatt opp til universitetet, men han strøk i to fag og ble ikke tatt opp. Selv fikk han 4 i norsk, men er samtidig en av Norges største forfattere. Dette kan være et eksempel på at man ikke er nødt til å være et skolelys for å gjøre det bra her i livet.

Bjørnstjerne Bjørnson var selv student på samme skole som Ibsen. Han skrev et dikt der han beskrev studenten Henrik Ibsen: «anspænt og mager, med en farve som gibsen, bag et kul-sort, umåtelig skæg, Henrik Ibsen.»

Gjennom resten av livet ble Ibsen og Bjørnson store rivaler.

# data[].attributes.headline
Henrik Ibsen er trolig den nordmannen som er best kjent i verden. 

# data[].attributes.subject
Henrik Ibsen er trolig den nordmannen som er best kjent i verden. 