# data[].attributes.body
Sclerose er en autoimmun sygdom, som nedbryder dele af nervecellerne så de ikke kan kommunikerer ordentlig sammen
det skyldtes en felj i  immun systemet, som går til angreb på nervecellerne i centralnervesystemet.
Myelin
Myelin kan sammenlignes med isolationen rundt om en strømledning. det hjælper strømmen af beskeder fra hjernen til at nå uhindret rundt i kroppen.
myelin nedbrydes ved Sclerose og der opstår betændelse og derefter arvæv omkring nerveledninger så signalerne fra hjernen kommer dårligt frem eller slet ikke.
Kroppen kan gendanne myelin
men sygdommen Sclerose nedbryder det hurtigere end det kan gendannes.  nervecellerne ødelægges efterhånden helt og dør. De døde nerveceller kan kroppen ikkegendanne.
Symptomer
føleforstyrrelser
synsproblemer
lammelser
hukommelses- og koncentrationsbesvær

# data[].attributes.body
E-boks
Netbank
Borger.dk
Sundhed.dk

online tidsbestilling
online handel

# data[].attributes.body
Immobilitet
Betyder ubevægelighed, dvs. at borgeren har nedsat evne til at bevæge sig.
Årsagen til immobilitet er en skade eller en sygdom.
Inaktivitet
Er forbundet med borgerens vilje. Borgeren kan selv vælge en livsstil, hvor han/hun ikke ønsker at bevæge sig særlig meget.
(kilde : Birthe Riis, Social- og sundhedsskolen Syd.)

# data[].attributes.headline
Når vi taler med Hans, vi kan mærke, at hanes reaaktion er langsom, d.v.s. at Synapserne( forskellig transmitstoffer), som sender nerveimpulsen fra et neuron til anden virker ikke. Derfor har han ukontrolleret bevægelser eller går han i stå, fordi han taber kontrol over musklerne og kan ikke styre på dem.

# data[].attributes.subject
Når vi taler med Hans, vi kan mærke, at hanes reaaktion er langsom, d.v.s. at Synapserne( forskellig transmitstoffer), som sender nerveimpulsen fra et neuron til anden virker ikke. Derfor har han ukontrolleret bevægelser eller går han i stå, fordi han taber kontrol over musklerne og kan ikke styre på dem.

# data[].attributes.body
1. Rysten

2. Stive bevægelser

3. Langsomme bevægelser

4. Dårlig balance

5. Depression

6. Følesesmæssige ændringer

7. Hukommelses tab og langsom tankegang

# data[].attributes.body
Der benyttes lægemidler der øger dopamin niveauet så nerverne lettere kan overfører signaler rundt i kroppen.
Det bliver nemmere at bevæge sig fordi rystelser og muskel kramper forsvinder. Humøret bliver også bedre i kraft af at dagligdagen bliver nemmere.

For højt dopamin niveau
vil resulterer i at man får svært ved at holde sig i ro og får konstante ufrivillige bevægelser.
Dette forsvinder når dopamin niveauet er normalt igen.

Det er derfor vigtigt at dopamin niveauet holdes konstant og i passende niveau. Hverken for højt eller for lavt.
Mængde behovet for dopamin ændrer sig løbende som lidelsen udvikler sig.

# data[].attributes.body
Parkinsons er en kronisk lidelse som langsomt tiltager. Man kender endnu ikke grunden til at lidelsen opstår. Der er studier der viser arvelige former men disse er sjældne, og anden forskning tyder på at sygdommen måske begynder i tarmen og siden breder sig til hjernen.
Dopamin
Langsomt mister borgeren de nerveceller i hjernen der indeholder
Dopamin som er et signalstof der bruges til at regulere forskellige funktioner.
Hvis man ikke har dopamin nok til at overfører signaler rundt i kroppen bliver bevægelserne meget langsomme eller man bliver siddende/stående selvom man egentligt ønsker at komme videre.

Stor dopamin mangel kan være skyld i rystelser og smertefulde muskel kramper.

Sinds-tilstanden på den ramte er ofte nedtrykt og opgivende.

# data[].attributes.body
Mænd rammes oftere end kvinde og oftest tidligere end kvinder.

De første tegn på dopamin mangel kommer i 50-60 år alderen.

Der er ikke forskel på hvor ramt forskellige etniske grupper rammes af Parkinson.

I Danmark lever ca. 7300 med lidelsen og på verdens plan er der omkring 12 millioner Parkinson ramte mennesker.

Et menneske med Parkinson har fuld muskelkraft men kan pga dopamin mangel ikke sende signal fra hjernen til muskel om at bruge den.

# data[].attributes.body
En større undersøgelse fra 2014 viste at Parkinson ramte også

problemer med at huske ord

holde koncentrationen under samtaler

problemer med hukommelsen

træthed i løbet af dagen

søvnforstyrrelser

kognitive symptomer

depression

mave- og tarmsymptomer

øget tisse- og afføringstrang

ændret sexlyst

# data[].attributes.headline
Har man Parkinson sygdom, skal man have regelmassige kontrol hos sin egen læge og speciallæge (neurolog).

# data[].attributes.subject
Har man Parkinson sygdom, skal man have regelmassige kontrol hos sin egen læge og speciallæge (neurolog).

# data[].attributes.body
Mange patienter som har Parkinsons sygdom kan have god livskvalitet på trods af sygdommen. Det kræver at arbejde af selve patienten -laver motion og træning.

# data[].attributes.body
Charlotte

# data[].attributes.body
Charlotte

# data[].attributes.body
Ved nedsat bevægelse nedsættes også blodcirkulationen mellem vener, hjerte og arterier.
Hjertet arbejder hårdt ( forhøjer bloktryk) men pga dårlig blodcirkulation kommer ilt og næring ikke ordentligt ud til kroppens organger og væv

Symptomer: Dårlig blodcirkulation

Hævede fødder eller hænder

Kolde hænder og fødder

Blå hænder og blå fødder

Pletter på huden

Øget hårtab

Sprukne negle

Langsom eller dårlig fordøjelse

Svagt eller nedsat immunforsvar

Konstant udmattelse

Øget tendens til at fryse

Nattekramper

Smertefulde ben

Konsekvenser
Hjernen:
Dårlig hukommelse
At være omtåget
Svimmelhed
Hovedpine

Hjertet
At have forhøjet blodtryk betyder, at hjertet arbejder for hårdt.
dårligt blodomløb tyder at ilt og næringsstoffer ikke transporteres ordentligt ud til kroppens organer og væv
Stakåndethed ved aktivitet
Forhøjet blodtryk ved aktivitet
Brystsmerter ved aktivitet

Organer eks Nyrer og lever
bliver påvirket af dårlig blodcirkulation da blodet ikke ilter ordentligt

Kroppen :
hævelser eks ben
kold hud
misfarvet hud

Blodpropper:
Blodpropper dannes fordi blodet størkner i blodåren (koagulerer) som konsekvens af den dårlige blodcirkulation. Ofte vil størknet blod rive sig løs og fører videre til  lungearterien hvor det sætter sig fast.

# data[].attributes.body
Charlotte

Fordøjelsen:

80% af parkinson patienter får obstipation, som ikke er en sygdom men et symptom på, at kroppen ikke udskiller afføring på normal vis. Afføringen sker med længere tids interval og kan blive meget hård. Det er meget smertefuldt og tegn på nedsat aktivitetsniveau.

Deres bevægelse svækkes og udfordres af sygdommen så det er vigtigt at de motiveres til træning og bevægelse. Behøver ikke være meget eller svære ting men som at rejse og sætte sig nogle gange feks 20 i træk, op og stå, gå lidt rundt ved rollator eller stol.

Som vi foreslår vores borger, gå mod udgang af hus og måske ende med at komme ud i haven med hunden.

Hvis der er god bevægelse (peristaltik) trods sygdom som hæmmer nervesystemet (Parkinson) så sørger det for maden bliver ført de rigtige steder hen i kroppen på den naturlige måde. Peristaltikken (de små ryk der sørger for manden transporteres fra mund til mavesæk og derved senere i tarmsystemet for så at blive udskilt igen) kan hæmmes af stærk medicin men det kan bearbejdes ved hjælp af laxoberaldråber og andre midler lægen kan ordinere.

Hvis det er meget hård afføring kan der tilbydes mere væske og den rigtige kost er meget vigtigt for borgere med parkinson. De har ligeså meget brug for proteiner som folk der ikke har det og ved svære tilfælde kan der samarbejdes med diætist om den rigtige mængde samt en ergo om hjælp til at spise det selv.

Observationer:

snak om smerter

nedsat bevægelighed

oppustet mave og bule at se hvor meget og ofte er der afføring

problemer med at få det ud (hæmorider)

hård/ blød og farve er vigtigt at notere sig

afføringsskema kan være til hjælp

# data[].attributes.body
Charlotte

Blæren:

Nogle borgere kan opleve en overaktiv blære og det kan være skyld i ufrivillige vandladninger. Der kan snakkes med EL om urinsticks og undersøgelse af UVI.

En borger som vores med parkinson kan have nedsat funktionsevne pga stive led og rystelser samt, hvis humøret er dalene så kan motivationen til bare at stå op og gå på toilet være drastisk nedsat. Det er vigtigt, at motivere til toilet besøg evt med støtte og struktur gennem dagen med korte intervaller. Man kan afsætte tid i døgnrytmeplanen/indsatser, så det ikke glemmes.

Man kan lave rejs fra stolen/sofa øvelser så urinrøret ikke presses af maven/kropsvægt og der kan chancen for at blæren tømmes korrekt udløses.

Hvis der hele tiden er en lille sjat urin tilbage i blæren er det ikke godt og der kan nemmere opstå infektioner. Det er godt at sørge for borgeren drikker meget og der kan blive tale om væskeskema for, at følge med i om der indtages tilstrækkeligt væske for, at blæren tømmes.

I meget svære tilfælde kan der ved både mænd og kvinder indsættes brug af kateter, som hjælper med tømning og ved kvinder kan der foretages RIK så man er sikker på der ikke står urin tilbage i blæren. Der kan ses om der udskilles flager fra blæren som kan være tegn på andre sygdomme. En god og steril hygiejne er MEGET vigtig ved brug af kateter og skift samt skylning med saltvand.

Ved mænd skal der være opmærksomhed på prostata også men det kan sættes i undersøgelse efter behov og ved borgers oplysninger om smerter ved vandladning.´

Hvis natlige vandladninger er meget svære kan en pants beviliges gennem inkontinensansøgning og der kan ordineres et præperat (desmopression) der mindsker urin produktionen.

Det tilrådes selvfølgelig ikke, at drikke meget kaffe og sodavand inden sengetid.

MEN meget gerne 1,5-2 liter væske i løbet af dagen dog ikke efter aftensmåltidet.

Nyresten kan opstå, det er små sten der består af kalk, som kan sætte sig fast i urinlederen. Når og hvis det sker at en sten sætter sig fast, giver det pludselig opståede smerter. Det kan give smerter og opkast. Feber og blod kan forekomme og i værste tilfælde kan en operation blive nødvendig for at fjerne nyrestenene.

Observationer:

snakker borgeren i vildelse

er TP forhøjet

hvordan er farven på huden

er humøret som det plejer

lugter der af amoniak

# data[].attributes.headline
Muskler, knogler og led man kalder bevægeapparat.

# data[].attributes.subject
Muskler, knogler og led man kalder bevægeapparat.

# data[].attributes.body
Muskler udfører selve bevægelsen
Knoglerne er kroppen stativ og musklerne sidder fast på dem.
Leddern skaber en bevægelig forbindelse mellem to eller flere knogler.

Problemer med bevægeapparatet

Musklerne svider ind med alden (de bliver mindre)
Led bliver mere stive og mindre smidige.
Vi mister knoglevæv fra 30 årsalderen

# data[].attributes.body
ALS og multipel sclerose er ikke samme sygdom selvom mange forveksler dem
ALS (amyotrofisk lateral sklerose) er en dødelig sygdom. Det er multipel sclerose, ikke.

ALS er en form for muskelsvind. Det angriber de nerveceller i rygmarven og hjernen, som styrer musklernes bevægelse

# data[].attributes.headline
De mest almindelig forandinger i forbindelser med bevægapparatet:

# data[].attributes.subject
De mest almindelig forandinger i forbindelser med bevægapparatet:

# data[].attributes.body
* afkalking af knoglerne( bliver tætere og mere robust)
*stive led, herunder spidsfod.
*mindre muskler( muskelatrafi).
*smrte i led og muskler. Fordi musklerne og lede bliver brugt forkert eller for lidt.
*svimmelhed og balancaproblemer. Årsagen kredsløbsforandringer efter skader i hjernen eller ved sygdomme i centralnerevesystemet eller personen drikker for lidt
*lammelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Immobilitets komplikationer Dårlig nattesøvn Ved nedsat aktivitet om dagen, opnår patienten ikke den naturlige træthed. Øget risiko for at man ikke kan falde i søvn, eller vågner meget tidligt Hjernen Øget risiko for demenslignende tilstande immobilitet kan medføre

# data[].attributes.body
Charlotte

# data[].attributes.body
Hans har før selv kunne bruge netbank e-boks og forskellige tidbestilling service på nettet men efterhånden som hans sygdom skrider frem har han opgivet at bruge pc og smarttelefon.
Hans får hjælp til sin økonomi og personlige private papirer og anliggender af sin datter og svigersøn.