# data[].attributes.body
Loodusolud: jääaja lõpp, mandrialade asustamine

kalastus siseveekogudes harpuunide ja nooltega, metsloomade jahtimine, männimetsad, kivi kasutamine, elati püstkodades

# data[].attributes.headline
Noorem kiviaeg - kammkeraamika kultuur - neoliitikum

# data[].attributes.subject
Noorem kiviaeg - kammkeraamika kultuur - neoliitikum

# data[].attributes.body
Loodusolud: vesi muutus soolasemaks, peale männimetsade hakkas ka laialdasemalt levima lehtpuude kasvamine

Kammkeraamika kultuur hakkas levima umbes 4000 eKr. Õpiti valmistama veekindlaid savinõusid. Vanimad potikillud Eestis, esindavad nn Narva keraamikat. Nõusid katsid mustrid ja lohukesed.

Küttimise ja kalapüügi kõrgaeg.

Vanimad jäljed põlluharimisest.

Majad olid neil olemas, kuid minimaalselt mööblit.

# data[].attributes.headline
Noorem kiviaeg - vene moodi kivikirveste kui ka nöörkeraamika valmistajate kultuur

# data[].attributes.subject
Noorem kiviaeg - vene moodi kivikirveste kui ka nöörkeraamika valmistajate kultuur

# data[].attributes.body
Loodusolud: kliima jahenes, seega liiguti elama rohkem sisemaale, elati väikestes taludes ja asulates.

Üleminek põllundusele ja talulisele eluviisile. Põhiliselt saadi toitu põllult. Hariti palju rohkem maad ja kasvatati vilja.

Arvati, et vene kivikirveste otstarve polnud töö tegemine, vaid need olid loodud sõjaliseks otstarbeks.

Hakati kasutama mööblit. Näiteks laudu, toole ja voodeid.

Õpiti kuduma kangaspuudel kangast. Nahk oli siiani oluline riiete valmistamise materjal

Nöörkeraamika oluline omadus: alt sile, seega saab seda asetada lauale

# data[].attributes.body
9. aastatuhandel eKr õpiti Lähis-Idas metalli kasutama. Avastati vase ja tina sulam ehk pronks. Pronks oli haruldane ja kallis, seega kasutati ka kiviriistu.

Pronksiaeg kestis umbes 800 aastat.

Hakati rajama kindlustatud asulaid - Asva asula Saaremaal.

Põllundus arenes veelgi. Rajati vanimad siiani teada olevad põllud.

Ühiskonnas valitses hierarhia.

Ilmus uus hauatüüp - kivikirstkalme. Jõelähtme kivikirstkalmed on vanimad Eestis.

# data[].attributes.body
500 eKr

Loodusolud: kase, männi ja kuusemetsad ehk segametsade levik

Veelgi ulatuslikumalt levis raud I aastatuhande pKr - Rooma rauaaeg.

Raua sulatamist saab õppida ainult praktikaga, seega pidi Eestisse tulema meister, kes seda teistele edasi õpetas.

Sidemed lõunanaabritega olid tol perioodil tihedad.

Arheoloogile seostub rooma rauaaeg eeskätt tarandkalmetega, kust on leitud ka põhiosa  ehetest.

Elanikke saab nimetada muinaseestlasteks.