# data[].attributes.body
• Apollons ir viens no divpadsmit Olimpa dieviem, mākslas aizbildnis sengrieķu mitoloģijā.
• Viņš ir Zeva un Lēto dēls, Artemīdas dvīņubrālis. Apollons ir pār daiļajām mākslām valdošo mūzu aizgādnis, dziedātāju un dzejnieku patrons. Sākotnēji ganāmpulku aizgādnis, pamazām viņš arvien vairāk kļuva par gaismas dievu, saules dievu.
• Apollona atpazīšanas zīmes - lira, lauru vainags.
• Apollo spējas bija - redzēt nākotnē un vara pār gaismu.

# data[].attributes.body
Auglības, ražas, zemkopības, dabas un gadalaiku dieviete. Šīs dievietes pārziņā bija arī dzīves un nāves cikls.  Titānu Krona un Rejas vidējā meita. Dēmetras simboli - magone, kvieši, lāpa, pārpilnības rags un cūka.

# data[].attributes.body
Mīts par Afrodītes dzimšanu

Neliels mīta atstāstījums - Afrodīte dzima no jūras putām ...

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli? 

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli? 

# data[].attributes.body
Mana atbilde / Es domāju, ka ...

# data[].attributes.body
Sengrieķu mīti turpina dzīvot arī mūsdienās. Piemēram, pastāv apgalvojums, ka Homērs Simpsons ir nosaukts par godu grieķu dzejniekam Homēram.

# data[].attributes.body
Uz šo jautājumu nav obligāti jāatbild, bet ja jūs vēlaties, ko teikt, droši izmantojiet iespēju! :)

# data[].attributes.attachment_caption
Afrodīte radusies no jūras putām, sengrieķu mitoloģijā ir mīlas un skaistuma, kā arī auglības un dzīvības dieviete. Romiešu mitoloģijā Afrodīti dēvē par Veneru.

# data[].attributes.attachment_caption
Zevs sengrieķu mitoloģijā ir dievu valdnieks, kā arī debesu un pērkona dievs. Krona un Rejas dēls. Romiešu mitoloģijā Zevu dēvē par Jupiteru.

# data[].attributes.body
Kad bija sācies sudraba laikmets un bija iestājusies pirmā ziema, cilvēkiem bija ļoti auksti un viņi lūdza dievus palīdzēt. Bet Zevs atbildēja, ka tas ir sods, par nepaklausību. Neviens cits neuzdrošinājās apstrīdēt Zeva vārdus, vienīgi siltuma dievs Amils iebilda. Viņš aiz savas sirsnības un labās dabas atnesa cilvēkiem siltumu. Bet Zevs kļuva ļoti nikns, ka kāds atļaujas neklausīt, un sadedzināja Amilu sārtā. Kopš tā laika cilvēki godā Amilu, nes viņam ziedojumus un vienmēr atceras viņa labo sirdi.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Es domāju, ka tie ir vērtējami kā labs vēsturisks avots priekš cilvēkiem. Es uzskatu, ka tie ir joprojām aktuāli, jo ir daudzi cilvēki kuriem ir interese palasīt un uzzināt vairāk par vēsturi un mitoloģiju.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mitoloģija turpina arī dzīvot mūsdienās. Piemēram, pastāv spēle no  videospēļu uzņēmuma "Ubisoft"-"Assassin's Creed Odyssey". Videospēles notikumi notiek senā Grieķijā, kur tiek labi parādīta visa sengrieķu mitoloģija. https://www.youtube.com/watch?v=wH_1iInRvfY&ab_channel=Throneful

# data[].attributes.body
Zemes auglības spēku un vīnkopības dievs. Dionīss rīkoja gaviles, ar apdullinošu mūziku un vīna reibumu izraisot cilvēkos ekstāzi, reliģisku aizmiršanos. Dionīss pats bija kā simbols pasaules cikliskumam. Dionīss ir Zeva un mirstigās Semeles dēls. Dionisa simboli- vīnogas un vīns, alkohola un citu vielu reibums, senākos avotos arī trakumu un halucinācijām.

# data[].attributes.body
Kaislīgās mīlestības dievs grieķu mitoloģijā. Viņš bija Afrodītes dēls. Citos avotos minēts, ka Erotu radījis Haoss, dzudzos mītos tiek uzskatīts stiprāks par pašu Zevsu, bet citos ir tikai Afrodītes dēls.Grieķu mitoloģijā bija vienīgais no dieviem, kam uz muguras bija skaisti, balti, plati spārni. Mūsdienās nereti tiek sajaukts ar kupidonu. Erota simboli- viņa spārni un būltas kas mudina kaislību starp cilvēkiem.

# data[].attributes.body
•  Hēra Sengrieķu mitoloģijā ir viena no Olimpa dievietēm, Zeva māsa un sieva. Hēra ir Rejas un Krona meita. Valdonīga, untumaina, greizsirdīga dieviete. Hēra ir jaunākā no māsām savā ģimenē, viņai ir trīs jaunākie brāļi — Poseidons, Zevs, Aīds un divas vecākās māsas — Dēmetra un Hestija.
•  Laulības un precēto sieviešu aizbildne.
•  Zīmējumos un skulptūrās attēlota kā ziedoša sieviete ar vainagu vai diadēmu.
• Hēras atpazīšanas zīmes - granātābols, govs, pāvs.
• Hēras spējas - pārcilvēcīgs spēks, nemirstība, mūžīgā jaunība un spēju svētīt, un nolādēt

# data[].attributes.body
Mīts par to kā aīds iemīlas Persefonē un izlemj viņu precēt. Aīds prasa viņas roku laulība viņas tēvam Zevsam, kas veido lielu nesaprašanos kuras rezultātā Demetra, Persefones māte, skumjot un uztraucoties par savu meitu sāk pirmo ziemu kas gandrīz nogalina visu pasauli.

# data[].attributes.body
No šodienas skatu punkta tie vairāk balstās uz vienu cilvēku un dieviem kas palīdz tam sasviegt savējo, bet mūsdienās vairāk uzsver cilvēku kopējo spēku vai ieroču attīstību. Mūdsdienās, manuprāt tie nav tik aktuāli jo vairāk balstās uz ticību un dievu izvelēto varoni.

# data[].attributes.body
Hermesa simbolus var atrast arī citās mūsdienu lietās

# data[].attributes.body
Aīds ir Olimpa dievs, kurš valda mirušo pasaulē. Krona un Rejas dēls, viņa tēvs dzimšanas brīdī viņu paēda tāpat kā citus brāļus un māsas. Nesaudzīgs, viltīgs un drūms sūta cilvēkiem nogurdinošu bezcerības un nolemtības sajūtu. Cerbers, ellišķīgs suns ar trim galvām, dzīvo viņu valstībā.

# data[].attributes.body
Apollons ir saules dievs, mūziķu patrons, talantīgs zīlnieks, dziednieks, drosmīgs varonis, daudzbērnu tēvs. Viņam ir dvīņu māsa Artemīda. Tie ir Zeva un titanīdas Leto bērni. Apollona iecienītākais instruments ir citāra.

# data[].attributes.body
Narciss, izskatīgs, bet lepns jauneklis, neuzskatīja nevienu par mīlestības cienīgu, izņemot sevi. Nimfa Ēho satika Narcisu, kurš medību laikā apmaldījās blīvā mežā un iemīlēja viņu. Taču lāsts neļauj viņai runāt pirmajai – viņa ir lemta tikai atkārtot citu vārdus. Narciss, cenšoties atrast ceļu, kliedz, un Ēho viņam atbild. Bet, ieraugot nimfu, jauneklis paliek auksts un atgrūž viņu. Narciss noraida ikviena mīlestību, un Afrodīte viņu soda. Kādu dienu, pieliecies pie strauta, viņš ierauga savu atspulgu ūdenī un iemīlas viņā. Nespēdams aiziet, viņš nomirst un pārvēršas par ziedu.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Homēra eposi ir vērtējami par cilvēka būtības pamatu. Tie parāda attiecības starp cilvēkiem un starp dieviem. Parāda cilvēciskos plusus un mīnusus, kas joprojām ir aktuāli. Vienīgā atšķirība ir tā, ka mūsdienu pasaulē cilvēkiem ir dažādas vērtības, līdz ar to plusi un mīnusi ir atšķirīgi.

# data[].attributes.body
Mūsdienās, balstoties uz grieķu mītiem, ir uzņemtas daudzas filmas. Piemēram, "Troja" ar Bredu Pittu galvenā lomā. Šī ir vēsturiska drāma, kuras pamatā ir Homēra eposs "Iliāda", kā arī citi Trojas cikla darbi.

# data[].attributes.body
Titānu Krona un Rejas jaunākais dēls, dievietes Hēras brālis un vīrs. Sengrieķu dievu, Olimpa kalna valdnieks. Debesu, zibens, pērkona, kārtības un likumu valdnieks. Šī dieva pārziņā atradās lietus, sniegs, vētras. Zeva ierocis - pērkons un zibens.

# data[].attributes.body
Titānu Krona un Rejas vidējais dēls, Zeva brālis. Jūras, zemestrīču un paisuma viļņu dievs. Šī dieva simboli - zirgs, vērsis, delfīns, trijžuburis (dakša ar trīs zariem).Poseidonu attēloja kā melnīgsnēju vīrieti ar bārdu, kas bija mitra, piebirusi ar gliemežvākiem. Šis dievs dzīvoja jūrā gliemežvāku pilī.

# data[].attributes.body
Hērakls bija sengrieķu dieva Zeva ārlaulības dēls. Kad Hērakls piedzima, Zeva sieva Hēra, nogurusi no vīra sānsoļiem, aizsūtīja divas čūskas, lai tās mazo Hēraklu nožņaugtu, bet jaundzimušais bērns bija tik spēcīgs, ka tās nogalināja tos. Hēra ļoti ienīda Hēraklu, tādēļ uzsūtīja viņam ārprātu.  Tas bija iemesls Hērakla nesavaldīgumam. Viņš tika sodīts divas reizes par to, ka prāta aptumsumā izdarījis divas slepkavības. Hērakls nogalināja arī savu sievu un bērnus. bet vēlāk viņš gribēja attīrīties no grēkiem, tāpēc viņš izdarija 12 varoņdarbus, kuros viņš pārādija savu īsto spēku.

# data[].attributes.body
Hērakls ir slavenākais grieķu mitoloģijas varonis un labi pazīstams ar saviem divpadsmit darbiem. Viņš bija padievis, Zeva un Alkmenes dēls. Zeva sieva Hēra ienīda Hēraklu un gribēja viņu nogalināt. Dievietes satracināts, Hercules nogalināja viņa paša sievas Megāras dēlus. Sapratis, ko izdarījis, viņš devās uz Delfiem un jautāja Apollo, kā viņš varētu izpirkt savu rīcību. Pitija, Apollona orākuls, lika viņam doties uz Tirinu un kalpot savam brālēnam karalim Eiristejam divpadsmit gadus. Eiristejs, ienīdams savu brālēnu, lika viņam veikt divpadsmit neiespējamus darbus. Viņš pavēlēja viņam: 1) nogalināt Nemejas lauvu, 2) nogalināt deviņgalvu lernaju hidru, 3) sagūstīt Artemīdas zelta galu, 4) sagūstīt Erimantas kuili, 5) iztīrīt Augejas staļļus vienas dienas laikā, 6. ) nogalināt Stimfālijas putnus, 7) notvert Krētas vērsi, 8) nozagt Diomedes ķēves, 9) iegūt Amazones karalienes Hipolitas jostu, 10) iegūt briesmoņa Geriona liellopus, 11) nozagt zelta ābolus. no Hesperīdu dzimtas, un 12) notvert un atvest atpakaļ Aīda trīsgalvaino suni Cerberu. Heraklam izdevās pabeigt visus divpadsmit darbus un atbrīvot sevi no Eiristeja kalpošanas, izpirkdams savu dēlu nogalināšanu. Sekoja vēl daudzi piedzīvojumi, līdz viņš atrada traģisku nāvi no savas sievas Megaras.

# data[].attributes.body
Atēna ir gudrības, gudras rīcības, drosmes, likuma un taisnības un kara stratēģijas dieviete. Atēnas simboli ir pūce, olīvu zars.

Mīti vēsta, ka viņa esot piedzimusi no Zeva galvas jau kā pieaugusi sieviete, tērpusies bruņās un ar ieročiem rokās. Neraugoties uz draudīgo ietērpu, viņa vienmēr starp karu un mieru izvēlējās mieru. Atēnu bieži vien attēlo kopā ar sengrieķu varoņiem kā viņu padomdevēju.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Homēra eposi no mūsdienu skatapunkti ir vērtējami, kā labi vēsturiski avoti, kuros tiek parādīts, kādi bija cilvēka uzskati par pasauli cilvēkiem, kuri dzīvoja Senajā Grieķijā. Tur visbiežāk tiek parādīts, kā dieviem ir tuvas attiecības ar cilvēkiem, kas atšķir to no mūsdienu uzskatiem, kur Dievi palīdz konkrētiem cilvekiem, bet palīdz visai clvēcei.

# data[].attributes.body
Midas stāsts ir populārs mīts, ko izmanto, lai saistītu alkatības sekas. Midas bija spēcīgs Frīgijas ķēniņš, kam bija liela laime.

Tomēr viņš vienmēr gribēja iegūt vairāk naudas, tāpēc viņš lūdza dieviem piešķirt viņam svētību, lai pagrieztu visu, ko viņš pieskārās zeltam.

Dievi piešķīra Midas vēlmi, bet viņa jaunā spēja izrādījās nekas vairāk kā lāsts. Viņš nevarēja ēst, jo tas pats ēdiens kļuva zelts, tiklīdz viņš nonāca saskarē ar karali. Izmisumā viņš lūdza dieviem piedot savu alkatību un atgriezt viņu normālā stāvoklī.

Dievi piešķīra savu vēlmi. No šī brīža Midas sāka dalīties ar savu laimi ar cilvēkiem, kļūstot par karali, kas bija daudz dāsnāks un mīļāks ar saviem ļaudīm.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Es domāju, ka cilvēkiem homēra eposi no sākuma likots skumji, bet izlasot tos pilnība var rasties priekšskats par dažādām ētiskajām problēmām, kas arī ir saistīti mūsdienās. Es uzskatu, ka tie ir joprojām aktuāli, jo mūsdienās turpina taisīt filmas un daļradi par šiem eposiem un cilvēkiem ir interese par to runāt.

# data[].attributes.body
Pastāv spēle no  videospēļu uzņēmuma "Santa Monica Studio"-"God of War". Spēlē God of War spēlētāji kontrolē Kratosu, spartiešu karotāju, kuru grieķu dievi ir nosūtījuši nogalināt kara dievu Aresu. Stāsta gaitā atklājas, ka Kratoss ir bijušais Aresa kalps, kurš tika pievilts nogalināt savu ģimeni un kuru vajā briesmīgi murgi.

# data[].attributes.body
Titānu Krona un Rejas vidējā meita. Auglības, ražas, zemkopības, dabas un gadalaiku dieviete. Šīs dievietes pārziņā bija arī dzīves un nāves cikls. Dēmetra un viņas meita Persefone ir centrālie tēli Eleisīnas mistērijās (slepenās reliģiskās ceremonijās; Eleisīnas mistērijas saistītas ar gada auglīgā perioda sākšanos). Dēmetras simboli - magone, kvieši, lāpa, pārpilnības rags un cūka.

# data[].attributes.body
Par Afrodītes rašanos pastāv dažādi mīti. Viens mīts vēsta, ka Afrodīte esot radusies Kipras salā no jūras putām. Citā mītā vēstīts, ka Afrodītes vecāki ir Zevs un Dione (Urāna un Gajas meita).

Mīlas, iekāres un skaistuma dieviete. Afrodītes simboli - balodis, putns, ābols, bite, gulbis, mirte un roze.

Mīti vēsta, ka Zevs baidījās, ka dievi, Afrodītes skaistuma apburti, varētu uzsākt savstarpēju cīņu, tādēļ izprecināja viņu neglītajam dievu kalējam Hēfaistam. Hēfaists izkala Afrodītei daudz skaistu rotu, kas padarīja dievietes pievilcību vēl spēcīgāku. Afrodīte laulībā bija nelaimīga, tādēļ veica daudz sānsoļu, pārkāpjot laulību gan ar dieviem, gan cilvēkiem.

# data[].attributes.body
Mīti vēsta, ka sajaucot mālu un asaras titāns Prometejs radija cilvēkus. Šis titāns cilvēkiem bija iemācījis visus amatus, atnesis tiem uguni, kuru nozaga no dieviem. Zevam nepatika, ka pasaulē dzīvos tik gudras būtnes kā cilvēki, tādēļ viņš tiem uzsūtīja plūdus. Zevs Prometeju sagūstija un piekala to pie klints.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Manuprāt, Homēra eposi ir brīnešķīgi, interesanti un pamācoši darbi. Es domāju, ka eposs "Stāsts par Troju" ir mūsdienās aktuāls, jo tāja ir parādīts, ka karā vienmēr zaudē abas puses. Otrais eposs, manuprāt, nav aktuāls, jo tāja tiek stāstīts par karavīra atgriezšanos no kara, kas aizņem 10 gadus.

# data[].attributes.body
Drosmes, kara, asinsizliešanas un vardarbības dievs. Zeva un Hēras dēls tika attēlots kā bārdains jaunietis vai nu kails ar ķiveri un šķēpu vai zobenu, vai kā bruņots karotājs. Kopumā viņš simbolizē kara haosu. Viņa svētie dzīvnieki ir grifi, indīgas čūskas, suņi un kuiļi.

# data[].attributes.body
Vēl joprojām tiek organizētas olipiskās spēles mūsdienās.

# data[].attributes.body
Poseidons ir jūras, vētru, zemestrīču un zirgu dievs. Poseidons arī ir viens no 12 galvenajiem Olimpa dieviem. Viņa vārds un dievība sargāja daudzas pilsētas Apenīnu pussalā, kā piemēram, Tēbas. Viņa simbols ir trijzobs, šķēps ar trīs asmeņiem.

# data[].attributes.body
Apollons ir mākslas dievs. Apollons arī ir viens no 12 galvenajiem Olimpa dieviem. Viņs aizbild par dzeju, liriku un mūzām. Viņam ir vairāki simboli, daži no tiem ir lira, sens mūzikas instruments līdzīgs arfai vai koklei, un lauru vainags.

# data[].attributes.body
Saprāta, gudrības, inteliģences, prasmju, miera, kara, kaujas stratēģijas un amatniecības dieviete. Viņa piedzima no Zeva pieres, pilnībā izveidota un bruņota. Viņa tiek attēlota ar kroņainu ķiveri, bruņota ar vairogu un šķēpu un valkā egīdu virs garas kleitas. Viņa ir Atēnu pilsētas (no kuras cēlies viņas vārds) patronese, un viņai tiek piedēvēti dažādi izgudrojumi mākslā un literatūrā. Viņas simbols ir olīvkoks. Parasti viņu mēdz attēlot kopā ar viņas svēto dzīvnieku - pūci.

# data[].attributes.body
Laulību, sieviešu un ģimenes dieviete. Titānu Krona un Rejas jaunākā meita. Zeva māsa un sieva. Hēra valda pār olimpa kalnu kā dievu karaliene. Viņa kalpoja arī par precētu sieviešu aizstāvi un laulību ceremoniju veicēju. Ļoti greizsirdīga un atriebīga pret Zeva citām mīļotajām. Hēras simboli - granātābols, pāvs, govs, lauva, diadēma, lillija.

# data[].attributes.body
Pandoras lāde ir artefakts grieķu mitoloģijā, kas saistīts ar mītu par Pandoru Hēsioda "Darbi un dienas". Viņš vēstīja, ka ziņkārība pamudinājusi Pandoru atvērt viņas vīra aprūpē atstāto trauku, tādējādi izplatot visu ļauno, ko dievi turējuši, ieskaitot, piemēram , slimības, nāvi, badu, izmisumu.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Kāpēc Homērs ir nozīmīgs? Tiek uzskatīts, ka Homērs ir "Iliādas" un "Odisejas" - divu ārkārtīgi ietekmīgu antīkās Grieķijas eposu - autors. Ja Homērs ir sacerējis šos darbus, viņš ir viens no izcilākajiem literārajiem māksliniekiem pasaulē, un ar šiem dzejoļiem viņš ietekmēja Rietumu standartus un idejas. Šie eposi ir vēljoprojām aktuāli, jo šie eposi māca cilvēkiem cik svarīga ir drosme, drosme un uzticība.

# data[].attributes.headline
Vai sengrieķu mīti joprojām ir aktuāli arī mūsdienās?

# data[].attributes.subject
Vai sengrieķu mīti joprojām ir aktuāli arī mūsdienās?

# data[].attributes.body
Sengrieķu mīti ir aktuāli mūsdienās, jo mīti ir kas vairāk nekā vienkārši stāsti, un tiem ir daudz dziļāks mērķis gan senajās, gan mūsdienu kultūrās. Mīti izskaidro pasauli un cilvēka pieredzi. Mūsdienās mīti ir tikpat svarīgi kā senajiem cilvēkiem. Mīti sniedz atbildes uz mūžīgiem jautājumiem un kalpo kā kompass katrai paaudzei.

# data[].attributes.body
Arejs sengrieķu mitoloģijā tika uzskatīts par kara dievu un viens no Olimpa dieviem. Arejs bija Zeva un Hēras dēls, pēc attieksmes viņš bija agresīvs, nežēlīgs, cietsirdīgs dievs, tam bijusi raksturīga arī nodevība. Sengrieķu dzejnieks Homērs savos darbos Areju dēvējis ne tik par "spēcīgo", "milzīgo", "ātro", bet arī "kaitīgo", "trakojošo", "nodevīgo", "asinīm notriepto", bet Sofokls, sengrieķu dramaturģis, Areju nosaucis par "nicināto" dievu un aicinājis citus dievus Areju iznīcināt.
Arejs ir arī saukts par vienu no Trojas kara varoņiem. Trojas kara laikā karoja trojiešu pusē, un kā senie raksti saka, cirta tādas rētas, kuras dziedēt varēja tikai Zevs.

# data[].attributes.body
Atēnai un Poseidonam bija strīds par pilsētu Atēnām. Abiem bija liels pielūdzēju skaits pilsētā. Atēnieši izlēma izveidot sacensības: tas, kurš piedāvās vērtīgāku lietu pilsētai, tas būs pilsētas aizbildnis. Abi piekrita, un Poseidons sāka pirmais. Viņš savu trijzobu iemeta zemē, un izveidoja ūdens avotu. Ūdens avotā bija sāļš un nedzerams. Atēna tikmēr pilsētai deva Olīvkoku. Atēnieši izlēma, ka Olīvkoks ir labākā no dāvanām, un iecēla Atēnu par pilsētas aizbildni. Poseidons, sadusmojies, ka pilsēta neizvēlējās viņu, appludināja Atēnas laukus un pļavas.

# data[].attributes.body
Aīds sengrieķu mitoloģijā ir mirušo valstības valdnieks, kā arī pati mirušo valstība. Sengrieķu mitoloģijā Aīds ir Krona un pirmatnējās dievietes Rejas dēls. Aīdu kopā ar viņa brāļiem un māsām pēc piedzimšanas aprija Krons, taču Zevs piespieda Kronu viņus atrīt. Vēlāk Aīds kopā ar Zeva atbrīvotajiem dieviem un Krona brāļiem cīnījās ar titāniem (spēcīgu dievu rasi), kurus arī uzvarēja. Pēc kara trīs dievi lozēja savas valstības - Zevs izlozēja debesis, Poseidons ūdeņus, bet Aīds - pazemi. Aīds sēž melnkoka tronī, viņa pajūgu velk ogļmelni zirgi, viņam bija vēl trīsgalvains suns, kas sargā ieeju pazemē. Aīda simboli ir bruņucepure, kas dara neredzamu, kā arī divzaru zizlis. Dzīvie no Aīda baidījās, tāpēc bieži viņa apzīmēšanai tika lietoti eifēmismi. Tika uzskatīts, ka viņš pārvalda arī zem zemes esošos minerālus, tāpēc viņu dēvēja par Plūtonu. Pielūdzot Aīdu, grieķi sita rokas pret zemi, lai viņš tos dzirdētu. Aīdam tika ziedoti melni dzīvnieki. Uzskata, ka reiz viņam piedāvāti pat cilvēku ziedojumi. Asinis, kas tika ziedotas Aīdam, tika tecinātas bedrē, lai varētu viņu sasniegt. Cilvēkam, kurš piedāvāja ziedojumu, bija jāaizgriež seja.

# data[].attributes.body
Kara, drosmes, agresivitātes, dusmu un asins izliešanas dievs. Hēras un Zeva dēls. Arejam piemīt visas īpašības lai attēlotu panākumus karā, bet var iemiesot arī tikai brutalitāti un agresivitāti. Pretēji savai māsai Atēnai, kura uz kara situācijām skatās no stratēģiju skatapunkta, Arejs tām pieiet ar tīru agresiju un bieži tiek attēlots haotiskās un bīstamās ainās. Areja simboli - zobens, šķēps, vairogs, aizdegta lāpa, suns, mežacūka.

# data[].attributes.headline
Mīts par Grieķijas trīsvienību un trīs Zemes valstību sadalījumu.

# data[].attributes.subject
Mīts par Grieķijas trīsvienību un trīs Zemes valstību sadalījumu.

# data[].attributes.body
Rejai no Krona bija seši bērni - Hestija, Dēmetra, Hēra, Aīds, Poseidons un Zevs -,  taču Krons visus, izņemot Zevu, tūlīt pēc piedzimšanas aprija, jo no Gajas un Urāna bija uzzinājis, ka, tāpat kā viņš gāzis savu tēvu, viņu gāzīs viens no viņa bērniem. Kad piedzima Zevs, Reja Kronam iedeva aprīt akmeni, bet Zevu klusībā paslēpa Krētas salā. Īdas kalna nogāzē esošo alu joprojām tūristiem rāda kā Zeva dzimšanas vietu. Sasniedzis pilngadību, Zevs piespieda Kronu atrīt pārējos bērnus un atbrīvoja Krona brāļus gigantus, hekatonheirus un ciklopus no Tartara. Kopā ar viņiem un saviem brāļiem un māsām Zevs gāza Kronu un pārējos titānus. Sakautos titānus viņš iemeta Tartarā. Pēc kaujas Zevs un viņa vecākie brāļie (Poseidons un Aīds) sadalīja pasauli, velkot lozes - Zevs turpmāk valdīja pār debesīm un gaisu, Poseidons pār ūdeņiem, bet Aīds par mirušo pasauli (pazemi). Zemi (Gaju) nevarēja iegūt valdīšanā, un katrs pār to valdīja pēc spējām (tāpēc, piemēram, Poseidonu dēvēja par zemestrīču dievu). Gaja bija neapmierināta ar to, kā Zevs bija izturējies pret titāniem, kuri bija viņas bērni, tāpēc drīz pēc dievu valdnieka troņa ieņemšanas viņam nācās cīnīties ar citiem Gajas bērniem - briesmoņiem Tīfonu un Ehidnu. Viņš sakāva Tīfonu un ieslodzīja viņu zem kalna, bet Ehidnu un viņas bērnus atstāja dzīvus nākamajiem varoņiem.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Protams! Homēra eposi musdienās ir vērtējami kā interesants un radošs vēstures avots mūsu ģenerācijai. Es pats, un domāju, ka arī mani klasesbiedri, lasītu šos eposus, jo tie tiešām ir ideju bagāti un ļoti interesanti.

# data[].attributes.body
Mūsdienās, vēl joprojām, cilvēki organizē, rada dažādus pasākumus, spēles un citas idejas, piemēram, olimpiskās spēles, tās ir saglabājušās līdz pat musdienām, arī spēles, piemēram, God of War, Assassin's Creed Odyssey, utt.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Manuprāt, šie eposi vēl aizvien ir aktuāli mūsdienās. Jebkurā gadījumā tā ir jautra lasāmviela un noderīgs vēstures avots par laiku, kuru var tikai liecināt arheoloģiski izrakumi.

# data[].attributes.body
Pēc tam, kad Promitejs bija cilvēkiem dāvājis uguni, Zevs to sodīja, bet Promiteja sodīšanu neuzskatīja par pietiekamu. Zevs vēlējās sodīt arī cilvēkus par uguns pieņemšanu. Zevs radīja sievieti, ko nosauca par Pandoru. Katrs dievs Pandorai kaut ko dāvāja - Gudrību, skaistumu, labsirdību, mieru, veselību, ziņķārību utt.
Zevs Pandoru sūtīja uz zemi, tai līdzi uzdāvinot lādi, brīdinot šo lādi nekad neatvērt. Pandora, kurai bija dāvāta ziņķārība, tomēr nespēja pretoties un lādi atvēra. No lādes izlidoja visas ļaunākās nelaimes - Slimības, karš, skaudība, naids, sāpes, izsalkums, nabadzība, nāve. Pandora lādes vāku uzreiz aizcirta ciet, bet viss tās ļaunums jau bija palaists pasaulē. Vienīgā lieta, kas bija palikusi lādē, bija cerība. Un šī cerība ir vienīgā lieta pie kā cilvēki vēl šodien pieturās, lai sadzīvotu ar visām šīm nelaimēm.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Nedomāju, ka situācijas aprakstītas šajos eposos mūsdienās ir pārāk aktuālas vai izpalīdzīgas, ņemot vērā to, cik daudz stāstos ir iekļauta fantāzija un pārdabiskums. Bet šie eposi vienmēr būs uzskatāmi par interesantu lasāmvielu un kalpo kā lielisks motivācijas avots sarežģītās situācijās, Kaut gan šajos stāstos nav nekas, kam cilvēki mūsdienās varētu just līdzi vai pieredzēt paši, tie tik un tā pastāsta lieliskus stāstus par cilvēka izaugsmi. Tā ir viena lieta kas cilvēkiem varētu izpalīdzēt.

# data[].attributes.body
Atsauces un sengrieķu mitoloģiju ir sastopamas visur. Ūdens un atrakciju parks Amerikā tika nosaukts Olimpa kalna godā.

# data[].attributes.attachment_caption
Hermejs ir nimfas Majas un Zeva dēls. Dievu vēstnesis, kā arī mirušo dvēseļu pavadonis, ceļinieku, ganu, un tirgotāju aizbildnis.

# data[].attributes.attachment_caption
Atēna ir gudrības un taisnīga kara dieviete, kā arī amatniecības un audēju aizbildne.

# data[].attributes.headline
3. Aušanas sacensības starp Atēnu un Arahni.

# data[].attributes.subject
3. Aušanas sacensības starp Atēnu un Arahni.

# data[].attributes.body
Arahne bija  sieviete, kura lielījās ar to, ka viņa varēja aust labāk par dievieti Atēnu. Viņa izaicināja Atēnu uz sacensību.
Beigās Atēna noskaitījās uz Arahni un pārvērta viņu par zirnekli.

# data[].attributes.body
Tie no mūsdienu skatpunkta ir vērtējami kā ieskats sengrieķu domāšanā.
Maza daļa no tiem ir aktuāli pat šodien.

# data[].attributes.body
Debesu, zibens, pērkona, kārtības un likumu valdnieks. Šī dieva pārziņā atradās lietus, sniegs, vētras. Titānu Krona un Rejas jaunākais dēls. Zeva simboli - zibens bulta, ērglis, ozols, svari.

# data[].attributes.body
Dievu valdniece, Laulību un ģimenes aizgādne. Titānu Krona un Rejas jaunākā meita, Zeva māsa un sieva.  Hēras simboli - pāvs, dzeguze un govs.

# data[].attributes.body
Arejs bija kara dievs. Viņš bija Zeva un Hēras dēls. Arejs bija nežēlīgs, cietsirdīgs un agresīvs dievs.  Arejs sākotnēji bijis htonisks dievs, lai gan, par to liecina tikai pāris ārējā izskata īpašības.

# data[].attributes.body
Pasaules un dievu rašanās .Kā vēsta grieķu mīti, pasaule ir radusies no bezgalīgā Haosa. No Haosa ir cēlusies zemes dieve Gaja, pazemes dievs Tartars, kas radījis tumsas un pazemes valstību Tartaru. Dzima mīlas dievs Erots jeb Eross. Haoss radīja arī tumsu Erebu un nakti Nikti, kā arī gaismu Aiteru un dienu Hemēru. Gaja dzemdēja Urānu – debesu dievu. Viņš sāka valdīt pār pasauli, ņēma sev par sievu Gaju un dzemdēja titānus – sešus dēlus un sešas meitas. (Okeānu, Hiperionu, Teiju, Astreju, Kronu, Reju)

# data[].attributes.body
Vara laikmetā cilvēki kļuva atriebīgi un mantkārīgi, jo nakts dieve uzsūtīja zemei savus dēlus, lai nestu cilvēkiem dažādas nelaimes. Sākās cīņas gan fiziski, gan emocionāli jo vēl zemei tika uzsūtīti Egos un Narciss, kuru dēļ, cilvēki kļuva egoistiski un patmaļīgi. Kopš tā laika dievi dzīvo Olimpā.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Skatoties to likās, ka skatos bērnu pasaku. Manuprāt, tie nav aktuāli.

# data[].attributes.body
Aīds ir mirušo valstības valdnieks, kā arī pati mirušo valstība. Sākumā vārds ''Aīds'' tika lietots tikai, lai apzīmētu dievu, bet vēlāk, visu mirušo valstību. Aīds ir titāna Krona un pirmatnējās dievietes Rejas dēls. Viņam ir trīs vecākas māsas un divi jaunāki brāļi, no kuriem viens ir Zevs.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mīti turpina dzīvot arī mūsdienās.Piemēram, dažās video spēlēs ir attēloti sengrieķu dievi, kā zevs.

# data[].attributes.body
Ir Homēra eposi kas no šodienas skata punkta ir aktuāli un ir, kas ne tik aktuāli. Kā jau literatūrā, it īpaši tēlainajā un mītiskajā, eposu idejas var nedaudz pielāgot atšķirībā pēc situācijas. It īpaši ja pamatā ir pasauli skaidrojošs mīts. Tomēr līdz ar zinātnes attīstību, mīti sāk kļūt arvien retāk uztverti reāli un nopietni, biežāk tie tiek uztverti vienkārši, kā senlaicīgs, literārs darbs, it īpaši mūsdienās. Tikai cilvēki, kas nopietni iedziļinās mīta būtībā, gūst kādu jēgu no tā.

# data[].attributes.body
Majas un Zeva dēls. Dievu vēstnesis, ceļinieku, ganu, tirgotāju, peļņas, daiļrunības, arī atlētu dievs. Mirušo dvēseļu pavadonis uz pazemes valstību. Hermeja simboli ir spārnotas sandales, cepure, stārķis, bruņurupucis un zizlis, kuru apvij divas čūskas, jeb kaduceja. Hermejs vienmēr gribēja izjokot citus dievus un lai to novērstu Zevs viņu iecēla par ziņnesi.

# data[].attributes.body
Zeva un Semeles dēls. Jaunākais no Olimpa dieviem un vienīgais dievs, kura māte ir mirstīgais cilvēks. Vīnogu ražas, vīna, zemes auglības, svinību dievs. Teātra mākslas aizbildnis. Dionīsa simboli ir efeja, kauss, tīģeris, vīnogulājs, priedes čiekurs u.c. Romiešiem arī pazīstams Dionīss, taču citā vārdā - Bakhs.

# data[].attributes.body
Mūsdienās sengrieķu mitoloģija tiek attēlota vairākās filmās, piemēram, 2006. gada "300".

# data[].attributes.body
Dionīss ir zemes auglības spēku un vīnkopības dievs. Viņš mācīja ļaudis nodarboties ar vīnkopību. Dionīss rīkoja gaviles, ar apdullinošu mūziku un vīna dzeršanu. Viņš bija pasaules cikliskuma simbols. Dionīss ir Zeva un Semeles dēls. Dēvēts arī par Bakhu. Dzīvoja ap 1300.g. pmē.

# data[].attributes.body
Artemīda ir medību dieve, viņa rūpējas par visu, kas dzīvo virs zemes, kas aug mežā un laukā, svētī dzemdības un laulības dzīvi, liek augt zālei, puķēm un kokiem. Viņa ir Zeva un Lēto meita, kā arī Apollona dvīņumāsa, kura dzima Dēlas salā tajā pašā stundā, kad viņas brālis.  Par Artemīdas simboliem var uzskatīt medības, loku un bultas.

# data[].attributes.body
Urāns bija nolādējis savu dēlu Kronu un pareģojis, ka Krona paša dēls viņam atņems varu. Krons par to sāka baidīties un kad viņa sievai Rejai dzima bērni viņš tos visus aprija. Viņš bija aprijis jau 5 bērnus, taču, kad dzima sestais - Zevs, Reja piemānija Kronu un deva viņam aprīt autiņos ietītu akmeni. Savukārt mazo Zevu viņa aizūtija uz Krētas salu, kur par viņu rūpējās meža radības. Kad Zevs bija izaudzis liels un stiprs, viņš nolēma doties atpakaļ, atņemt varu savam tēvam un izglābt aprītos brāļus un māsas. Tā viņš arī izdarīja un kopā ar izglābtajiem brāļiem un māsām uzsāka cīņu pret titāniem, kas negribēja Zevam pakļauties.

# data[].attributes.body
Poseidons ir jūras valdnieks, viens no galvenajiem Olimpa dieviem. Poseidons ir arī zemestrīču un zirgu dievs. Senākajos uzskatos Poseidons saistīts arī ar auglību. Sengrieķu kultūrā tiek dēvēts par Neptūnu. Poseidons bija Krona un Rejas dēls. Dzīvoja ap 1600.g pmē. Pārņēma vadību pār ūdeni pēc sava tēva sakaušanas.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Homēra eposi joprojām ir aktuāli, jo tie ir pamats dažādām teātra izrādēm, pat multfilmām, kā arī tie palīdz izprast kam cilvēki ticēja kādreiz, kādas bija viņu vērtības. No šodienas skatu punkta, eposa galveno ideju var saprast, bet interpretēt ne tik burtiski, pielāgojot to kādai mūsdienu situācijai.

# data[].attributes.body
• Kādu dienu Zevs izdalīja dāvanas visiem dieviem, taču viņš par cilvēkiem īpaši nerūpējās. Titāns Prometejs uzkāpa Olimpā un nozaga uguni no Hēfaista darbnīcas, ielika to dobā niedrā un uzdāvināja cilvēkiem. Tādā veidā cilvēki varētu radīt uguni, sasildīties un izgatavot instrumentus. Zevs kļuva ļoti dusmīgs, kad viņš par to dzirdēja. Viņš aizveda Prometeju uz augstu kalnu un pieķēdēja viņu pie klints ar resnām ķēdēm. Un katru dienu Zevs sūtīja ērgli, kas ēda Prometeja aknas. Trīsdesmit gadus Prometejs palika saistīts Kaukāzā, līdz lielais varonis Herkuls, Zeva padievu dēls, beidzot atbrīvoja viņu no mokām.

# data[].attributes.headline
Mīts par Zeva, Poseidona un Aīda kļūšanu par dieviem.

# data[].attributes.subject
Mīts par Zeva, Poseidona un Aīda kļūšanu par dieviem.

# data[].attributes.body
Zevs bija titānu Rejas un Krona dēls. Pēc viņu piedzimšanas, visus viņa brāļus un māsas Krons aprija, lai neviens no dēliem neatņemtu viņa varu. Zevu paslēpa Krētas salā. Kad Zevs bija pilngadīgs, spējīgs stāties pretī savam tēvam, viņš viņam lika izdzert dziru, kura lika viņam atrīt Zeva brāļus un māsas. Pēc tā Zevs ar saviem brāļiem, māsām gāza visus 12 tā laika titānus. Zevs, Poseidons un Aīds ( kuri visi bija brāļi) izlozēja pasaules daļas, par kurām katrs pārvaldīs. Zevs dabūja debesis un gaisu, Poseidons dabūja ūdens pasauli, bet Aīds- pazemes pasauli (mirušo pasauli).

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
• Es vērtēju Homēra eposus, par labu lasām vielu ik vienam cilvēkam, jo tie ir interesanti un bagāti ar sengrieķu stāstiem.
• Homēra eposi joprojām ir aktuāli arī mūsdienās, jo par tiem tiek mācīts skolās un tiek radītas multfilmas, un citi izglītojoši materiāli.

# data[].attributes.body
Hēfaists ir uguns un kalēja amata dievs, Zeva un Hēras dēls. Hēfaists izauga neglīts un klibs, bet kalšanas mākslā ir pārāks par visiem un spēj kalt brīnumainas lietas. Viņš dieviem izgatavo ieročus, rotas, kausus un citas tiem nepieciešamās lietas, kā, piemēram, saules dieva Hēlija zelta ratus. Hēfaista simboli ir uguns, lakta, cirvis, āmurs, knaibles, ēzelis, paipala.

# data[].attributes.body
Mūsdienās Sengrieķu mīti, pēc manām domām, vēl projām ir vēl ļoti aktuāli. Tie ir veidojuši mūsu vēsturi, mūsu pasauli kāda tā ir. Tagad šie mīti tiek izmantoti lai vairākas veidotu filmas, videospēļu varoņus, stāstus. Sengrieķu vēsture būs aktuāla vēl gadu simtiem.

# data[].attributes.body
• Vairāki lielie automašīnu uzņēmumi saviem transportlīdzekļiem ir aizņēmušies nosaukumus no grieķu mitoloģijas.

• Buick Apollo
• Volkswagen Eos
• Honda Odyssey
• Nissan Titan
• Toyota Camry.

• Amazon veikals ir nosaukts pēc spēcīgu sieviešu karotāju grupas vārdā - amazones.
• Kā arī mūsdienās tiek veidotas filmas par Sengrieķu mitoloģiju.
• Pēc Sengrieķu mitoloģijas ir izveidotas video spēles kā piemēram - God of war un citas.

# data[].attributes.attachment_caption
Kožļājamās gumijas kompānijas nosaukums- Trident (ierocis ko izmantoja Poseidons).

# data[].attributes.body
Sengrieķu kultūra ir mums visapkārt. Mēs tai vienkārši nepievēršam uzmanību. Daudzi kompāniju nosaukumi, tradīcijas (Olimpiskās spēles), videospēļu tēli un stāsti, vīna dzeršana, utml.

# data[].attributes.body
Pandora sengrieķu mitoloģijā ir pirmā sieviete, ko radījuši dievi, precīzāk — Atēna un Hēfaists pēc Zeva pavēles. Zevs pavēlēja radīt sievieti, jo vēlējās atriebties cilvēkiem par to, ka Promotejs cilvēkiem atdevis no dieviem nozagto uguni.  Sieviete tikusi izveidota no zemes un ūdens, tikusi ietērpta sudraba drānās, galvā ticis uzlikts zelta kronis. Pandorai tika iedots trauks, kurā bija visas cilvēku nelaimes un netikumi, pēc trauka atvēršanas likstas un slimības pārņēmušas Zemi.

# data[].attributes.body
Kronoss dažreiz tiek attēlots kā garš, spēcīgs vīrietis ar melniem vai sirmiem matiem un bārdu, svētīts ar proporcionāliem vaibstiem un ģērbies vienkāršās drēbēs. Alternatīvi, viņš tiek attēlots kā kalsns vecs vīrs ar gaiši sirmiem matiem un bārdu un ļaunu sejas izteiksmi.
rons  sengrieķu mitoloģijā bija Urāna  un Gajas  dēls. Sākotnēji tā bija zemkopības dievība. Vēlāk, hellēnisma periodā, to personificēja kā visaptverošo laiku .
Apprecēja savu māsu Reju, viņiem piedzima 6 bērni: Poseidons, Aīds, Zevs, Hestija, Dēmetra un Hēra. Izaudzis atņēma tēvam varu un pats kļuva par debesu dievu. Negribēdams, lai viņa bērni atņemtu varu viņam, Krons tos aprija, taču pēdējo bērnu (Zevu) Reja iemainīja pret drānā ietītu akmeni. Zevs paaudzies uzsāka karu ar tēvu, uzvarēja viņu, atbrīvoja Krona vēderā ieslodzītos brāļus un māsas un sadalīja varu

# data[].attributes.body
Urana un Gajas dēls. Sākotnēji tā bija zemkopības dievība.
Vēlāk, hellēnisma periodā, to personificēja kā visaptverošo laiku. Apprecēja savu māsu Reju, viņiem piedzima 6 bērni: Poseidons, Aīds, Zevs, Hestija, Dēmetra un Hēra.
Simboli - arfa, izkapts vai sirpis

# data[].attributes.body
Eross ir mīlestības, iekāres un seksa dievs, Afrodītes un Āres dēls. Viņš ir arī Himerosa dvīņubrālis. Eross ir vispopulārākais, nerātnākais un spēcīgākais no Erotiem.
Dievi dažreiz baidās no Erosa, jo viņa bultas var ietekmēt dievu vai mirstīgos. Viņš parasti tika attēlots kā izskatīgs spārnots jauneklis, kurš nesa savu loku un bultas. Mākslā viņš parasti tika attēlots savas mātes Afrodītes pusē. Viņa romiešu vārds ir Cupid.
Stāsts Eross ir vislabāk pazīstams ar stāstu par Erosu un psihi.

# data[].attributes.body
Arahne bija lieliska un slavena audēja, viņa bija ļoti lepna un apgalvoja, ka ir pat labāka nekā Atēna, dieve, kas ir zināma arī par viņas prasmēm mākslā un rokdarbos. Kādu dienu pie Arahnes ieradās sadusmojusies Atēna, tad viņas uzsāka sacensības aušanā. Atēna auda skatus, kas slavināja dievus, bet Arahne auda darbu, kurā bija jūtama necieņa un nicinājums pret viņiem. Šī iemesla dēļ Atēna sadusmojās uz Arahni un pārvērta viņu par zirnekli.

# data[].attributes.body
Pandoras lāde ir sens Grieķu mitoloģija artifakts un tajā atradās viss pasaules ļaunums. Pandora atvēra to lādi un viss tas ļaunums tika palaists brīvībā, daudziem tas nozīmēja beigas, citiem cerību. Viņa steidzās lādi aizvērt, bet viss ļaunums no lādes jau bija izklļuvis ārā, izņemot vienu lietu, kas glabājās lādes pašā apakšā, tā bija cerība.

# data[].attributes.body
Eposa "Iliāda" ietvaros ir dots pārskats par visu Trojas karu un tā dalībniekiem, kā arī atspoguļoti dažādi mītu motīvi no dievu dzīves. Poēmā spilgti iezīmēti abu karojošo pušu varoņi un attēlota kara postošā ietekme uz cilvēku.
Savukārt eposa "Odiseja" sižets aizgūts no varoņteiku cikla par Trojas karu. Teikā par Trojas pilnīgu sakāvi stāstīts, ka divi no varoņiem - Diomēds un Odisejs - ielavījās Trojā, lai nolaupītu Atēnas tempļa statuju, kurai piemita brīnumains spēks. Kamēr tā atradās svētnīcā, pilsēta bija neieņemama. Kaut arī bēdas vēstošā statuja bija pazudusi, trojiešus pēkšņi pārņēma prieks: no Īlijas mūriem redzams, ka ahajieši neizskaidrojamu iemeslu dēļ pošas projām, kuģi peldēja projām. Tukšajā nometnē rēgojās vienīgi liels koka zirgs. Priecīgie trojieši steidzīgi nolēma milzeni zirgu kā trofeju ievilkt pilsētā. Netika uzklausīts priesteris Lāokoonts, kas brīdināja no iespējamās viltības. Kamēr trojieši pilsētā līksmoja, no zirga, neviena nemanīti, iznāca divpadsmit drosmīgākie ahaju varoņi, kuru vidū bija arī Odidejs, šīs viltības izdomātājs, un atvēra pilsētas vārtus. Kuģi, kas bija paslēpušies netālu, atgriezās. Iesākās asiņains kautiņš, kas beidzās ar Trojas pilnīgu sakāvi.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?5

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?5

# data[].attributes.body
No mūsdienu skatupunkta manuprāt, homērs mums māca par ietekmīgu antīkās Grieķijas eposiem autors. Ja Homērs ir sacerējis šos darbus, viņš ir viens no izcilākajiem literārajiem māksliniekiem pasaulē. Ar saviem darbiem viņš ir ietekmējis savu daķlu pasaules.

# data[].attributes.body
Pasaulē ir daudzi cilvēki, kas vel strādā ar tiem, ir izveidotas videospēles un filmas balstoties uz daudziem mītiem.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Es domāju, ka no mūsdienu skata punkta, Homera Eposi ir joprojām kaut cik aktuāli mūsdienās, jo tiek veidotas video spēles, izrādes un filmas par šiem eposiem.

# data[].attributes.body
Mūsdienās mīti vēl ir aktuālu un spēles tiek balstītas uz tām.
Par piemēru var ņemt spēli - God of War
Tā balstās uz vairākiem sengrieķu mītiem un ietver vairākus šajā spēlē. Šī spēle ir par spartiešu karotāju vārdā Kratos, kuru sūtija grieķu dievi, lai nogalina kara dievu Areju, kas beigās izvērsās par karu pret grieķu dieviem.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Homēra eposos ir realistisks skatījums uz cilvēku dabu, viņi veic kļūdas, vadās pēc emocijām un jūtām. Viņa darbos ir attēlota arī draudzība, mīlestība, līdzjūtība, lojalitāte un citas vērtības, tādēļ iepazīties ar šiem darbiem ir noderīgi. Mūsdienās nav aktuāli ne dievi, ne nimfas, ne pārdabiskie spēki, bet darbos attēlotās vērtības ir aktuālas vienmēr.

# data[].attributes.body
Herkuless jeb Hērakls ir zināms par savu spēku, tādēļ šeit doma visticamāk ir saistīta ar to, ka auzu pārslas dod spēku.

# data[].attributes.body
Dieviete, kas ir atbildīga par mājsaimniecības, ģimenes, mājas un valsts kārtību. Viņa ir titānu Krona un Rejas pirmdzimtais bērns. Parasti grieķu kultūrā Hestija saņēma pirmo upuri katrā mājsaimniecībā.

# data[].attributes.body
Uguns, metālapstrādes un amatniecības dievs. Viņš parasti tika attēlots kā bārdains, kropls vīrietis ar āmuru, knaiblēm un laktu un dažreiz jāja uz ēzeļa. Viņa svētie dzīvnieki ir ēzelis, sargsuns un dzērve. Viens no viņa darbiem bija Ahileja bruņas. Hēfaists izmantoja smēdes uguni kā radošu spēku.

# data[].attributes.body
Grieķu mitoloģijā Tartars ir gan dievība, gan vieta pazemes pasaulē. Senajos orfiskajos avotos un mistēriju skolās Tartars ir arī neierobežota pirmā būtība, no kuras dzimst Gaisma un Kosmoss.

Grieķu mitoloģijā Tartars dziļa bezdibenis, ko izmanto kā ļauno moku un ciešanu cietumu un kā cietumu titāniem. Tartars ir vieta, kur saskaņā ar Platona Gorgiju dvēseles tiek tiesātas pēc nāves un kur ļaunie saņēma dievišķu sodu. Tartars tiek uzskatīts arī par pirmatnēju spēku vai dievību līdzās tādām būtnēm kā Zeme, Nakts un Laiks.

# data[].attributes.body
Apollons ir saules, gaismas, zināšanu, mūzikas, mākslas, dzejas, medicīnas un loka šaušanas. Apollons spēja redzēt nākotnē, bija spēks pār gaismu, spēja dziedināt, kā arī uzvest cilvēkiem slimības. Apollons ir Zeva un Leto bērns. Apollona atpazīšanas zīmes - Lira, Lauru vainags, gulbis, loks un bultas. Interesants fakts, Trojas karā, Apollons karoja pret grieķiem, savukārt lielāka daļa dievu un dievietes palīdzēja grieķu karavīriem. Apollonam ir dvīņu māsa Artemīda, kura ir medību un šķīstības dieviete.