# data[].attributes.body
Rootsi kuningas Karl XI andis korralduse koolimajade ehitamiseks ja koolmeistrite vabastamiseks mõisakohustustest.
Seadusest hoolimata koolimajade ehitamine ei edenenud. Mõnel pool veeti palgid kohale aga kadutati muuks otstarbeks.

# data[].attributes.body
1687/1688. õppeaastal proovis Nissi kihelkonnas õpetada lugemist köster Braske Zephre, kuid lapsed lugemist ei omandanud.
Forseliuse õemees Gabriel Herlin pani seejärel ühe Risti kooli lõpetanud noormehe Forseliuse uue aabitsa ja uute põhimõtete järgi õpetama.

# data[].attributes.body
Nissi kiriku eestseisjad määrasid koha koolimaja ehitamiseks.

# data[].attributes.body
Nissi kiriku juurde ehitati viie aknaga koolimaja kuid ahjud jäeti tegemata.

# data[].attributes.body
Kiriku visiteerimisel kõlasid Nissi õpilaste vastused katekismuse teadmises veidi häbelikult.

# data[].attributes.body
Anti välja uus koolipatent, kus nõuti, et igas kihelkonnakeskuses tegutseks kihelkonnakool ja igas mõisakogukonnas mõisa- või külakool.

# data[].attributes.body
Kuigi allikates on mainitud, et olid olemas Uue-Riisipere, Vana-Riisipere, Laitse, Nurme ja Munalaskme koolid, käisid lapsed arvatavasti kord nädalas koos õppimas hoopis küla rehetubades.

# data[].attributes.headline
1840 Leidi kool / Riisipere-Leidi vallakool / Riisipere algkool / Tabara algkool

# data[].attributes.subject
1840 Leidi kool / Riisipere-Leidi vallakool / Riisipere algkool / Tabara algkool

# data[].attributes.body
1840 Leidi kool
1866-1899 Riisipere-Leidi vallakool
1900-1931 Riisipere algkool
1931-1959 Tabara algkool

Algul koolimaja ei olnud ja lapsed käisid igal neljapäeval Leidi talu rehetares koos õppimas. Seetõttu kutsuti Riisipere vallakooli ka Riisipere-Leidi alg-�kooliks. 1879. aastal ehitati Leidi koolimaja. Kuni uue vallamaja ehitamiseni 1894. aastal, paiknes seal ka vallavalitsus- ja kohus. 25. juunil 1899 põles�koolimaja maha. Riisipere mõisahärra parun Karl Otto von Stackelberg ei lubanud koolimaja enam samasse paika ehitada ning pakkus vallale müügiks teist krunti Virukülas või Ürjaste külas. Vald soovis koolimaja kohta Tabara külla. Algul ei olnud parun sellega nõus, kuid 1900. aasta algul nõustus müüma vallale Tabara külast Papi (Papisauna) krundi, kuhu juba samal aastal uus koolimaja ehitati. Eesti Vabariigi ajal muudeti Riisipere vallakool Riisi-�pere algkooliks ning nimetati 1931 ümber Tabara algkooliks. Praegu kuulub koolimaja erakätesse ja on ümber ehitatud.

# data[].attributes.body
Meenutusi koolipõlvest Nissi ja Tabara koolis jagab Heino Niidas. Intervjueeris Julius Liiv. Fotod Tabara koolist tänapäeval tegi Anu-Mai Kaljumäe.

# data[].attributes.body
1864-1891 Laitse Algkool
1891-1920 Laitse Vallakool
1920-1930 Laitse 4kl Algkool
1930-1940 Laitse 6kl Algkool
1940-1941 Laitse Mittetäielik Keskkool
1941-1973 Laitse Algkool

Laitse kool asus Kaasiku külas. Kooliga samas hoones paiknesid ka vallavalitsus ja -kohus. Hoone põles 12. oktoobril 1868. Uus koolimaja ehitati 1869. aastal. 1895. aastal on mainitud Laitse kooli, kui üht odavamalt ehitatud �koolimaja, mille ehitushinnaks oli 784 rubla.

# data[].attributes.body
Meenutusi koolipõlvest jagab Terje Rand. Intervjueeris Helge Ehrpais. Foto Laitse koolist tänapäeval tegi Anu-Mai Kaljumäe.

# data[].attributes.body
1866-1906 Leetsi Kool
1906-1971 Munalaskme Algkool
1971 Kool suleti
1989-1995 Munalaskme Algkool

1861. aastal kinkis Munalaskme mõisnik kooli jaoks ühe tiinu maad. 1866. aastal avati Munalaskme vallas Sepu külas Leetsi Kool. 1906. aastal ehitati uus koolimaja. Seoses üleminekuga üldisele keskharidusele suleti Leetsi Kool 1971. aasta kevadel.
Munalaskme Algkool taasavati (kortermajas, mitte vana koolihoones) septembris 1989 ning suleti 1. septembril 1995.

# data[].attributes.body
Meenutusi koolipõlvest jagab Elve Sulg. Intervjueeris Helge Ehrpais. Foto Munalaskme koolist tänapäeval tegi Anu-Mai Kaljumäe.

# data[].attributes.body
Nurme külla hakati kooli ehitama 1868. aastal, õppetöö algas 1870. aastal. 1924. aastal osteti mõisniku käest mõisahoonesse ruumid kooli jaoks ning loodi 3-klassiline algkool. Direktoriks sai Heli Läätse ema Juulie Allik, kes vallandati peagi, sest laskis lapsed veidi varem koolivaheajale.
Aastatel 1925-1941 oli direktoriks lugupeetud mees hr S. Linnap, kooli saalis toimusid seltside üritused ja töötas raamatukogu. Pärast hr Linnapi küüditamist 1941. aastal sai direktoriks Magdaleena Raudsepp. Nurme algkool suleti 1968. aasta kevadel.

# data[].attributes.body
Meenutusi koolipõlvest jagab Linda Aavik. Intervjueeris Julius Liiv. Foto Nurme koolist tänapäeval tegi Anu-Mai Kaljumäe.

# data[].attributes.body
1876. aastal laskis mõisaomanik Nikolai Mohrenschild tema poolt vallale kingitud koolikoha krundi planeerida, puhastada ja ristikividega piirata. Koolimaja hakati ehitama 1878. aastal. 1880. valmis hoone, kus oli üks klassiruum, riidehoid ja õpetaja 2-toaline korter. 1903. aastal valminud uues majas tegutses kool kuni 1968. aasta kevadeni. Viimane koolijuhataja oli Alma Kurve. Koolimaja hävis põlengus.

# data[].attributes.body
Meenutusi koolipõlvest jagab Rein Tulmin. Intervjueeris Kaie Saar. Foto Odulemma kooli asukohast tänapäeval tegi Anu-Mai Kaljumäe.

# data[].attributes.body
1917-1920 Nissi Hariduse Seltsi Kool

1917. aasta oktoobris alustas Nissi Karskuse seltsimajas tööd Nissi Hariduse Seltsi Kool.

# data[].attributes.body
1920-1941 Nissi 6-klassiline Algkool
1941-1944 Nissi Algkool
1944-1945 Nissi Mittetäielik Keskkool
1945-1961 Nissi 7-klassiline Kool
1961-1991 Nissi 8-klassiline Kool
Al 1991 Nissi Põhikool

1932. aasta 9. oktoobril  pandi nurgakivi uuele Nissi Algkooli hoonele. Uus koolihoone õnnistati 17. septembril 1933. Koolidirektoriks oli sel ajal Anatol Spuhl (suri 27. augustil 1940. aastal Stutthofi koonduslaagris). Õppetöö selles majas kestis 2006. aastani.  29. juunil 2015 hävis koolimaja põlengus.

# data[].attributes.body
Esimest korda kandis  võlupuu vilju 1958. aastal. Omanäoline traditsioon sai alguse kirjavahetusest Possecki kooliga Saksamaalt. Esimesed võluviljad saatsid Nissi Possecki kooli õpilased.  Võlupuu kannab tänaseni igal aastal 1. septembril vilju.

# data[].attributes.body
11. märtsil 1970 loodi Nissi koolimetskond. Vardi metskonnast eraldati maa-ala koolimetskonnale, kus käidi metsa istutamas, toideti metsloomi, pandi üles pesakastid lindudele, kaitsti kuklaste pesakuhilaid jne. Kuklaste pesakuhilate maketid käisid lausa Moskvas Põllumajandussaavutuste näitusel. 1976 avati kooli metsamuuseum, mille eest saadi 1979. aastal üleliiduline aukiri. 1971-1980 toimusid metsapäevad, kus külalisesinejate kõrval esitasid oma kodu-uurimuslikke töid kooliõpilased.

# data[].attributes.body
Kitsaste olude tõttu kasutati 80.ndatel õppetööks Riisipere Lasteaia hoonet: seal toimusid algklasside tunnid, kunstiõpetus ja poiste tööõpetus. Ka söömas käidi lasteaia söögisaalis. Kehalise kasvatuse tunnid viidi läbi Riisipere Kultuurimaja saalis.

1992-1994. aastal tehti koolimajas remonti ning siis õppis lasteaiahoones kogu kool.

# data[].attributes.body
Esimene jüriöö jooks toimus 23. aprillil 1987. See oli klassidevaheline meeskondlik jooksuvõistlus. Joosti õhtul kella 10 ajal ja kokkuvõte jooksust tehti tõrvikuvalgel.
Jüriöö jooks on üks meie vanimaid traditsioone, nüüd jooksevad koos kooliõpilastega ka vilistlaste ja külaliste võistkonnad.

# data[].attributes.body
1995. aastal toimus esimene Nissi Põhikooli perepäev. Perepäev on  sportlik ja meelelahutuslik üritus, milles osalevad õpilased koos peredega.

# data[].attributes.body
Esimene Nissi kooli keeleõppereis Inglismaale Broadstairsi toimus 2009. aasta märtsikuus.

# data[].attributes.body
Nissi Põhikooli uus hoone avati novembris 2006. Arhitekt Maarja Nummert.

3. jaanuaril 2006 alustati uue koolihoone ehitusega ja sama aasta 22. veebruaril toimus  pidulik nurgakivi asetamine.  Ehitajad andsid kooli üle 30. septembril ning pidulik avaaktus oli 3. novembril.

# data[].attributes.body
2017. aastal õpis Nissi Põhikoolis 155 õpilast, töötas 22 õpetajat ning tugipersonali hulka kuulus 8 inimest.