# data[].attributes.body
Vad har dom för resurser på boendet, det vill säga vad för insatser/service/aktiviteter/boendeform?

Gruppbostad är för personer med funktionsnedsättningar som har stort behov av tillsyn och omvårdnad, där det finns personal på plats dygnet runt som hen kan få hjälp av. Det är en massa lägenheter med ett gemensamt utrymme i mitten, som en mötespunkt.

Servicebostad är för personer med funktionsnedsättningar som vill ha ett mer individuellt anpassat, man bor i sin egen lägenhet, ofta i ett vanligt bostadshus, och kan kalla på personal/hjälp dygnet runt. Personer som bor så här har mindre behov av hjälp.

Det finns också korttidsboende som är likt en gruppbostad, med skillnaden att man inte är där långsiktigt.

I boenden ska servicen till personer, enligt SOFS täcka att personen får omvårdnad, det vill säga individuellt anpassat utefter hens behov för att klara det dagliga livet. Det innebär att det ska finnas hjälp till att kunna:

ADL (Äta, dricka, personlig hygien, klä sig)

Förflyttning

Laga mat, städa hemmet

Göra ärenden, att köpa mat osv.

Kommunikation, social kontakt

Planering

Tillgängliggöra hjälpmedel, sjukvård, habilitering, tandvård vid behov

Skapa en trygg & förståndig tillvaro

Polisanmäla övergrepp & brott mot personen

Exempel: Rådgivning, personligt stöd, ledsagare

Vad står det i lagarna? Kan Fredrik få ledsagare?

Fredrik har rätt till en ledsagare då det står att insatser inom LSS kan samordnas. Är det då Fredriks egen önskan att få bo på boendet med sina kompisar borde det vara möjligt att samordna med en ledsagare eller assistent att stödja Fredrik i de aktiviteter där boendet inte kan tillgodose Fredriks behov. Beroende på Fredriks behov av stöd kanske en kontaktperson kan räcka?

Att bo på ett boende där han redan känner några är en fördel för det sociala samlivet och kan underlätta omställningen det innebär att flytta.

Enligt LSS inkluderas personer med utvecklingsstörning & autism. I Paragraf 9 står det att ledsagarservice är möjligt om personen EJ har personlig assistans.

Gruppbostäder bör helst omfatta 3-5 boenden. Det bör vara en jämn åldersfördelning.

# data[].attributes.body
Vad är skillnaden på utvecklingsstörning nivå B och nivå C? Och vilken grad av självbestämmande och delaktighet kan man ha på B-nivå?

Begåvningen påverkar vår förståelse av verkligheten. Känslorna talar om för oss vad vi vill göra och begåvningen tänker ut tillvägagångssättet. Begåvningen gör det möjligt att avbilda verkliga händelser, så att man kan föreställa sig dem. Begåvningen ordnar erfarenheterna, grupperar dem i olika kategorier. Detta påverkar vår delaktighet och vårt självbestämmande.

Rum (var?), Tid (när?), Kvalitet (vad?), Kvantitet (hur mycket?), Orsak (varför?).

På B-nivå är man medveten om den egna viljan och att man gör saker för att uppnå ett visst resultat. Det mesta bygger på egen erfarenhet och det är svårt för dem att skapa bilder för det man inte har upplevt. Tidsuppfattningen är begränsad men man förstår igår och imorgon, det är dock svårt att planera sin dag i tid. Man förstår inte siffror eller pengar och dess värde. Man kan plocka fram bilder av det som inte är närvarande, man förstår bilder, ord och symboler. Personer på B-nivå hittar i sina välbekanta miljöer men kan inte föreställa sig nya miljöer.

Till skillnad från C-nivå där de har ett mer utvecklat orsak-verkan tänkande, de förstår pengar och dess värde, de kan föreställa sig nya miljöer och kan kombinera olika erfarenheter till ny kunskap. De har också en utvecklad tidsuppfattning.

Grupp D
C-nivå står för lindrig utvecklingsstörning, B-nivå står för Medelsvår utvecklingsstörning vilket man får utifrån utmätt IQ och kognitiv ålder.

Grupp F håller med ovanstående.
Lindrig = IQ ca 50 -70

Måttlig = IQ ca 35 - 50

Svår/grav = IQ ca 20-35 = barnet kan lära sig tala och utveckla grundläggande förmågor att ta hand om sig själv, till exempel att klä på sig själv och klä sig själv. Individen behöver dock som vuxen mkt stöd.

# data[].attributes.body
Hur påverkas människor med autism av förändringar i vardagen och hur relateras detta till Fredrik?

- Förändringar i livsföringen kan vara väldigt jobbigt för människor med autism, det kan påverka dem genom
Många personer med autism kan känna oro inför nya situationer och situationer när man inte har kontroll och även situationer då man inte vet vad som ska hända. Relaterat till Fredriks fall innebär flytten en helt ny situation för honom som han inte har kontroll över, vilket yttrar sig i att han känner sig mer orolig och självskadebeteende.

Grupp E
Han har en egen vilja och möjlighet att visa det. Han har en större möjlighet till egenansvar, på gott och ont. Förändringarna kan leda till stress och ångest. Han har ett stort behov av stöd.

Grupp D
Förändringar skapar som sagt en stor stress och ångest hos personer
med autism. Rutiner är grundläggande för välmåendet hos dessa personer.

# data[].attributes.body
Vad har Fredrik för rättigheter angående flyttning? (Och vad är anhörigas roll i en flytt? Kan ev AT ha en roll, vad kan hen isåfall bidra med?)
Fredrik har rätt till att bo där han trivs och där han får det stöd han behöver, oavsett om boendet är anpassat för personer med B- eller C-nivå. Fredrik har även rätt till att bibehålla de dagliga aktiviteter han redan utför och har rätt till en daglig sysselsättning typ daglig verksamhet då han är i arbetsför ålder.

Genom daglig verksamhet kanske behovet av extra stöd på boendet även minskar och antalet assistans/ledsagartimmar kan hållas nere (ekonomisk vinning)

Flytten är en av 10 insatser som stöds av LSS och det ska gå genom en individuell plan, detta innebär att man ska utgå ifrån Fredriks önskemål i planeringen av insatsen och att det vid en planering rörande kommunen är så att kommunen ansvarar för att samordna insatserna som man planerar i den individuella planen. Om planen, flyttningen inte går med nöje hos Fredrik så har hen rätt att överklaga enligt LSS. Till flytten, om Fredrik så önskar, finns det rätten till att ha personlig assistent eller en ledsagare.

För denna fråga behöver boendena i fråga kontaktas för att kunna göra en jämförelse av vad som hade kunnat vara till störst fördel för Fredrik i längden. Kanske åka och titta och låta Fredrik själv känna efter var han hade kunnat trivas? För att sedan arbeta med vidare stöd utefter vad han vill.

Fredrik har rätt att vara delaktig i beslut som rör hans liv, han har rätt till information om vilka rättigheter han har och vilka stödinsatser som han kan få.
Han har rätt att ha önskemål om gruppboende - dock i mån om resurser och plats.

(Du får ansöka om gruppbostad och hamnar på en lista, när du blir erbjuden ett boende kan du tacka ja eller nej, om nej så kan det hända att du får vänta länge innan nästa erbjudande kommer)

# data[].attributes.body
Vad är skillnaden mellan barnhabiliteringen och vuxenhabiliteringen och vad innebär vuxenhabiliteringsteamet?

Barnhabiliteringen:

Under 20 år

Habiliteringsläkare till 20 års ålder, efter det läkare i primärvården

Fler yrkesprofessioner jämfört med vuxenhabiliteringen

Fritidskonsulent

Team efter diagnos, t ex autism, utvecklingsstörning etc.

Vuxenhabilitering:

Möjlighet till ett större egenansvar

Personerna har en funktionsnedsättning innan 17 års ålder

Insatserna kan drastiskt minska

Färre sorters yrkesprofessioner

Stora team som inte är indelade efter typ av diagnos

Likheterna mellan vuxenhabilitering och barnhabiliteringen:

Habiliteringsplan

Stöd och insatser

Personen ska vara delaktig i den mån det går

I vuxenhabiliteringsteamet jobbar ofta arbetsterapeut, fysioterapeut, logoped, kurator och psykolog. Inte det medicinska som det är på barnhabiliteringen.

Vuxenhabilitering är till för personer som fyllt 18 år och har autism, rörelsenedsättning eller intellektuell funktionsnedsättning. Funktionsnedsättningen ska du ha fått innan du fyllde 17 år men diagnosen kan du ha fått senare. Ger råd, stöd, behandling och träning. Stöd till närstående om önskemålet finns.

# data[].attributes.body
Hur kan vi stödja Fredrik till ett självständigt och meningsfullt liv? (Vi = arbetsterapeut inom LSS-verksamhet i kommunen Fredrik bor)
- Terapeutiska bemötandet
- Kartläggningen
- Interventioner
- Stöd till mamman

Delaktighet och klientcentrerade insatser - pedagogisk information och struktur viktigt så att Fredrik får del av informationen - använda blockord (symboler/bilder kopplade till orden), färg till dagar, tidshjälpmedel, hjälpa fredrik att hitta i sitt närområde och utvidga hans erfarenhet av området - riktmärken - kedjor. Stimulans viktigt