# data[].attributes.headline
עיבוד מתוך הרצאתו של ד"ר הרפז, יעל דורין עוקב

# data[].attributes.subject
עיבוד מתוך הרצאתו של ד"ר הרפז, יעל דורין עוקב

# data[].attributes.body
אני חושבת שמתוך ההרצאה של ד"ר הרפז לא התחדש לי דבר באופן מובהק, אלא התחדד לי.
כאחת שלומדת במסלול האנתרופוסופי, לומדים ומלמדים ככל האפשר מתוך עולם הרגש בייחוד בכיתות הנמוכות.
כאשר מביאים את עולם הרגש, כלומר כאשר התלמיד מרגיש הזדהות עם הנלמד מתוך מקום רגשי - מתוך חוויה ועשייה אזי הלמידה היא משמעותית ומוטמעת בכל "רמ"ח איבריו" של התלמיד.
כלומר - הדגש הוא על רמת הרלוונטיות של הדבר הנלמד מתוך דבריו של הרפז, ואני מוסיפה ואומרת כל זאת תוך כדי שימת לב רבה לצרכי התפתחות הילד.
זוהי הלמידה הנכונה והבריאה לא רק ב2021, היו ואמרו זאת עוד קודם.
טוב לשמוע אימות מחקרי לדברים שנאמרו עוד קודם לכן.

# data[].attributes.headline
הטכנולוגיה ככלי וההשוואה בין הפדגוגיה הישנה והמסורתית לפדגוגיה החדשה- מאי גולנזר תשפ"ג

# data[].attributes.subject
הטכנולוגיה ככלי וההשוואה בין הפדגוגיה הישנה והמסורתית לפדגוגיה החדשה- מאי גולנזר תשפ"ג

# data[].attributes.body
ד"ר יורם הרפז חידש לי המון דברים. קודם כל, שמחתי לראות שהוא התחיל את הרצאתו באמירה שטכנולוגיה היא כלי שמשרת אותנו אך עדיין כלי כמו סכין. בעיניי אמירה זו מדויקת וחשוב שכל אדם שמתנהל בעולם הדיגיטלי הנוכחי יכיר בה.
אפשר להשתמש בכלי בצורה הנכונה או בכלי בצורה לא נכונה- כמו כל כלי.
שמחתי ללמוד מיורם את ההשוואה וההגדרות הברורות שלו לפדגוגיה ישנה- בה המרצה כותב על הלוח.
על חמש התמונות האטומיות של החינוך הישן והמורים הישנים שבקצרה אפשר לומר שעוסקות בפסיביות התלמיד, דומיננטיות ו"השתלטות המורה" על הקניית התוכן, הידע הוא אובייקט שקיים בעולם,התודעה היא מרחב ואנחנו צריכים למלא אותה בידע, ותכלית הלמידה היא תלמיד שיש לו המון חפצים במרחב- יש לו ידע עד הבחינה.
ושמחתי עוד יותר ללמוד ממנו על הפדגוגיה חדשה-  עירוב התלמיד בתהליך הלמידה, יצירת סביבה לימודית נכונה, ההבנה שידע הוא מבנה, ושהתלמיד טוב הוא תלמיד שיודע להתייחס לידע באופן חיובי, ביקורתי ויצירתי ובעיקר להאזין איך לדעתו כיצד ניתן ליישם ולקיים את הפדגוגיה החדשה בצורה הנכונה ביותר- לתווך לתלמידים מידע, להיות גמישים, לתת משוב.

# data[].attributes.headline
מה חידשה לי ההרצאה - אבי קוז'וקין

# data[].attributes.subject
מה חידשה לי ההרצאה - אבי קוז'וקין

# data[].attributes.body
הקשבתי להרצאה של ד"ר יורם, ובגדול, הנקודות שד"ר יורם דיבר בהרצאה, יצא לי לשמוע וללמוד על הסוגיות האלה במהלך הלימודים בשנים האחרונות.
אציין שבמהלך ההרצאה חודדה לי הנקודה שלמידה טובה היא מעורבות בתהליך והבנה בתוצר. תוך כדי ההרצאה חשבתי לעצמי ועל ההוראה שלי בבית הספר, וכמה אני גורם לתלמידים שלי להיות מעורבים בתהליך הלמידה שלהם.
בנוסף, למדתי בהמשך ההרצאה שדרך טובה מאוד להבין אם ילד באמת הבין משהו היא לתת לו להגיד את המושג במילים שלו, ככה נוכל באמת להבין איך הילד עיבד את המידע שקיבל בראש שלו.
הצחיק אותי ההסבר של ד"ר יורם על ההסתכלות שלו על בית ספר במודל הישן כבית סוהר או בית חולים, ובעיקרון הוא דיי צודק. באמת בשלוש המסגרות האלה הצרכנים לא מקבלים משהו שהם רוצים לקבל.

# data[].attributes.headline
מיטל אולארציק

# data[].attributes.subject
מיטל אולארציק

# data[].attributes.body
מאוד התחברתי לדבריו של ד"ר יורם הרפז מה שחידד במיוחד לי ששיטות הלמידה שרובנו גדלנו עליהן כבר פחות רלוונטיות והן עדיין קיימות בבתי הספר.אם הלמידה תהייה משמעותית עבור הילד והוא יהיה לומד אקטיבי שמפיק הרבה מתהליך הלימדה ומהביצוע וכמובן מהתוצר המוגמר) מרכיבים המשפיעים על הלמידה כגון התאמה ,הבנה,סביבה והנאה...)לצערי הרב מערכת החינוך שלנו עדיין נמצאת הרחק מאחור ומודדת ילדים ע"פ ידע שהילד שינן ולא בהכרח הבין...

# data[].attributes.body
הדבר הכי חשוב בלמידה יעילה ונכונה היא מעורבות של התלמידים בתהליך. תלמיד סקרן עם מוטיבציה זה תלמיד שבאמת יצליח להטמיע את החומר הנלמד. אנחנו כמורים צריכים להעביר את המידע בדרכים מגוונות ומעניינות (כמו שילוב כלים דיגיטליים בלמידה) כדי ליצור עניין וסקרנות בקרב התלמידים.

# data[].attributes.body
ההרצאה חידדה לי המון דברים שהרגשתי בעצמי כלפי למידה ואפשרה לי להגדיר אותם בצורה טובה יותר. עם זאת, ההרצאה חידדה לי דבר שלא שמתי לב אליו אך בדיעבד אני מבינה שכולנו השתמשנו ומשתמשים בו ומפריע לנו להתמקד בלמידה עמוקה, מה שמכנה דוקטור הרפז "כלכלת למידה חסכונית" (ומנוכרת). יש חשיבות רבה בעיניי להבנה זו מכיוון שחוסר המודעות שלי ושל גננות/ים ומורות/ים בכלל עשוי לאפשר למצב זה להמשיך ואילו הכרת המצב ומודעות אליו עשויה למנוע למידה שטחית של תלמידים במטרה לחסוך זמן (אך כך גם לחסוך מעצמם אפשרויות).

# data[].attributes.headline
מליסה לגיסמון

# data[].attributes.subject
מליסה לגיסמון

# data[].attributes.body
מאוד אהבתי את ההגדרות שהוא נתן להבנה: למקם במכלול - יכולת לייצר רשת מושגים צפופה סביב נושא. במיוחד כשהוא מעמיד את ההבנה אל מול המצב הקיים בו ילד מצופה להכיר אוסף של עובדות שלא מתקשרות לו לשום דבר. זה מתקשר לי מאוד עם ההגדרה של ידע, ע"פ החינוך החדש, כ"סיפור שעובד" (מבנה). הרי סיפור איננו קיים אלא ברשת מושגים והקשרים.
רעיון נוסף שהיה חדש לי הוא ה"שיווי משקל קוגניטי" והצורך לערער את הסכמות והתפיסות שלנו לטובת למידה.

# data[].attributes.headline
אמאני איבראהים

# data[].attributes.subject
אמאני איבראהים

# data[].attributes.body
ההרצאה של ד"ר יורם חידשה לי נקודה מאוד חשובה שהוראה מוצלחת במאה ה-21 אינה ההקשבה בראש ובראשונה!
איננו יכולים להכריח התלמידים להישאר בכיסאות שלהם עם הקשבה מלאה אם התלמיד עצמו אינו מעוניין או נמשך לתוכן השיעור.
המוטיבציה הינה האלמנט שהכי חשוב וממנו המורה יצליח להתחיל שלב העברת חומר עם תלמידים מקשיבים, אז עלינו כמורים של המאה-21, לפתח כישורים ושיטת הוראה שתתאים התקופה הנוכחית והתלמידים של המאה-21, בצורה שמושכת התלמיד, אם זה ביצירת דיון מכבד ובונה ואז הם ילמדו דרך השיתוף בדיונים האלה וכו'...
אז מה שהצליח בעבר, לא בהכרח יצליח במאה ה-21. כי תרבות שונה, חברה ואווירה שונה, וסוציאליזציה שונה.

# data[].attributes.body
ההרצאה חידשה לי את עניין הלמידה. למידה מתבצעת כאשר האיזון מופר, כאשר המוכר מתערער, או כמו שד"ר יורם הרפז הגדיר זאת 'הלמידה מתבצעת רק כשרע להם'. עלינו כמורים מוטלת האחריות לגרום לתלמיד לצאת מאיזור הנוכחות, להפר את האיזון בכיתה ולייצר מרחב של למידה אמיתית. למידה אינה הקשבה ושינון אלא תהליך והבנה. ולמידה צריכה להיות מותאמת באופן פרסונלי עבור כל תלמיד ותלמיד- 'חנוך הנער על פי דרכו'.
(רוני גרבר סרוסי)

# data[].attributes.headline
החינוך צריך להשתנות (משני מחמד)

# data[].attributes.subject
החינוך צריך להשתנות (משני מחמד)

# data[].attributes.body
לרוע המזל, העולם מתקדם, אבל החינוך מתדרדר, כאילו בית הספר הוא כלא.

הסיבה, מנקודת המבט שלי, היא האינדוקטרינציה המסורתית. המורה הוא המפקיד והתלמיד הוא הבנק בו המידע מופקד.

למרות שמנעול הכלא קיים, המפתח לשינוי נמצא בידינו, וההשקה של המילניום החדש לקראת חינוך אינטראקטיבי, כך שהמורה הופך למנחה אינטראקציה, שילוב והשתתפות אפקטיבית של התלמידים בתהליך החינוכי.

# data[].attributes.body
התחדש לי בעיקר שלמידה ≠ הקשבה.
למידה טובה = מעורבות בתהליך + הבנה בתוצר.
איך ניצור סביבה שבה התלמידים מעורבים בתהליך ומבינים בתוצר? נייצר אצל התלמידים מוטיבציה ללמידה.
בנוסף, התנאים ללמידה טובה ומשמעותית הם הנעה, התאמה וסביבה.

# data[].attributes.headline
הרלוונטיות של החומר לתלמידים 

# data[].attributes.subject
הרלוונטיות של החומר לתלמידים 

# data[].attributes.body
למידה היא אינה פירושה רק להקשיב!! חשוב מאוד לגרום לתלמידים להתחבר לעולם שלו, לתת דוגמות המתחברות לחייו של התלמידים. כמורה במאה ה21 תפקידי בכיתה הוא לא לדבר ולדבר ולצפות שהתלמידים יבינו, יפנימו וגם יישמו. אלא תפקידי גדול מזה - אלא להעצים תהליכים קונטיביים. עלי להעצים את המוטיבציה אצל התלמידים להתחבר לעולמם, צילומי סאלפי, שימושים במחשבים, בפטלפונים ואף ברשתות החברתיות! מה שנמנעתי עד היום להכניס לכיתה שלי, אוכל לחבר את התלמידים לעולם שלהם וגם לעולם שלי - בעזרת הבעת רגשות, ע"י צילום סרטונים, תמונות ועוד. זאת על מנת לגרום לתלמידים שלי לעשות דרך העולם שלהם, כך שישרת את מטרת המטרות שלי בנושא השיעור
טלי ציונוב

# data[].attributes.headline
שינוי מהות הלמידה (רפאל מזרחי)

# data[].attributes.subject
שינוי מהות הלמידה (רפאל מזרחי)

# data[].attributes.body
עד עכשיו לא תפסתי במציאות את העניין שבו הידע נתפס כמיכל שצריך למלא ורק בהרצאה המרתקת של הפרוס' הבנתי את זה לעומק כי אני ממש מרגיש שזה נכון. הדבר שהתחדש לי שאני לוקח איתי הלאה הוא העניין שבו צריך לתפוס את התודעה ככלי לפרשנות ואנחנו בתור מורים צריכים לכוון את התלמידים וללמד להשתמש בתודעה בצורה נכונה של חשיבה מהותית ולא לנסות ליצוק ידע לראשם של התלמידים.

# data[].attributes.headline
אי אפשר ללמוד באמצעות הקשבה בלבד

# data[].attributes.subject
אי אפשר ללמוד באמצעות הקשבה בלבד

# data[].attributes.body
כדי ללמוד רעיונות מורכבים אין זה מספיק להשתמש בהקשבה פסיביית, בפועל 95% מהחומר הנלמד בבתי הספר- לא נשאר אצל התלמידים. אין תנאים ללמידה בבית הספר כי המערכת בנויה רק על הקשבה פסיבית. למידה טובה היא מעורבות בתהליך -הימצאות בתהליך עצמו באופן טוטאלי. התהליך הזה יניב הבנה.

# data[].attributes.body
התחדש לי מההרצאה, שאי אפשר ללמוד נושאים מורכבים באמצעות הקשבה פאסיבית ולכן לא מספיק ללמד באמצעות למידה פרונטאלית אלא צריך לשלב גם גיוון בהוראה ולמידה בכלים דיגיטאלים וממוחשבים.

# data[].attributes.headline
(סגוד עותמאן )                                                            בהרצאה הזאת יש הרבה דברים חשובים שנאמרו והוסברו כמו למידה היא לא האזנה  מלאה אלא צריך מעורבות בתהליך והבנה בתוצר , אבל את מה  הפרופסור יורם חידש לי שמטרת החינוך היא לא ילד שידע ,משום  שהידע משתנה  מתיישן ומתפוצץ , והידע נגיש , אלא תלמיד שיודע להתייחס לידע , תלמיד סקרן יש לו דחף יצירתי ומחפש אחרי מקורות . 

# data[].attributes.subject
(סגוד עותמאן )                                                            בהרצאה הזאת יש הרבה דברים חשובים שנאמרו והוסברו כמו למידה היא לא האזנה  מלאה אלא צריך מעורבות בתהליך והבנה בתוצר , אבל את מה  הפרופסור יורם חידש לי שמטרת החינוך היא לא ילד שידע ,משום  שהידע משתנה  מתיישן ומתפוצץ , והידע נגיש , אלא תלמיד שיודע להתייחס לידע , תלמיד סקרן יש לו דחף יצירתי ומחפש אחרי מקורות . 

# data[].attributes.body
סגוד עותמאן

# data[].attributes.body
הלמידה היא לא רק להקשיב, ההקשבה היא גם חלק חשוב מהלמידה אבל יש גם חלקים אחירים שמשלימים את הלמידה, והחלק הכי חשוב הוא מעורבות התחמידים.
מורד אבו עאבד

# data[].attributes.headline
למידה משמעותית עבור תלמיד 

# data[].attributes.subject
למידה משמעותית עבור תלמיד 

# data[].attributes.body
פרופסור יורם הרפז חידש לי בהרצאותו שלמידה משמעותית וטובה עבור תלמיד היא למידה שיש בה מעורבות של התלמיד בתהליך ההקניה , ככל שהלמיד ייקח חלק פעיל בלמידה כך הפנמתו של החומר הנלמד יחרט בזכרונו לאורך שנים
(יעל לוזון)

# data[].attributes.headline
התחדש לי שהעיקר בלמידה משמעותית זה הסקרנות של הילדים ושאחת הדרכים לעשות את זה היא על ידי יצירת בעיה או יצירת קונפליקטים. משהו שלא יסתדר לתלמידים כמו שמצופה. (אוראל)

# data[].attributes.subject
התחדש לי שהעיקר בלמידה משמעותית זה הסקרנות של הילדים ושאחת הדרכים לעשות את זה היא על ידי יצירת בעיה או יצירת קונפליקטים. משהו שלא יסתדר לתלמידים כמו שמצופה. (אוראל)

# data[].attributes.headline
למידה טובה( בר חי כהן) 

# data[].attributes.subject
למידה טובה( בר חי כהן) 

# data[].attributes.body
למידה טובה זוהי למידה שיש בה מעורבות של התלמיד בתוך התהליך של הלמידה ולבסוף הסקת מסקנות והבנה של המחקר.
זה לא רק הקשבה אלא לקחת חלק בתהליך הלמידה

# data[].attributes.headline
''ידע הוא אובייקט''.

# data[].attributes.subject
''ידע הוא אובייקט''.

# data[].attributes.body
אני מסכימה באופן חלקי עם האמירה של יורם הרפז. המטרה היא לא רק למלא את הראש בידע אלא גם לפתח ולהתפתח בתחומים שונים ומגוונים. כמו פיתוח החשיבה, יצירת חשיבה עצמאית, רכישת כלים.
בנוסף, בתור מורה לעתיד לא הייתי רוצה רק להשאיר את ''החומר עד הבחינה''. אלא ליצור חוויות למידה מהנה, מעשירה לפתח מיומנויות שונות אצל כל תלמיד.

אילנה וייסמן

# data[].attributes.body
למידה לא שווה הקשבה. לימדה טובה היא להיות חלק מהתהליך ולהבין את תוצר התהליך. הרבה פעמים חושבים שעצם העובדה שנקשיב זה אומר שלמדנו/ הבנו, אך זה לא נכון. הלמידה הטובה תתבצע במעורבות בתהליך והבנת התוצר. (רבקה שלמוב)

# data[].attributes.headline
מהי למידה אמיתית (חופית גולן)

# data[].attributes.subject
מהי למידה אמיתית (חופית גולן)

# data[].attributes.body
פ' יורם הרפז חידש לי וחידד את המושג של למידה אמתית שמגיעה ממקום נכון, מתוך הילד. ולא ממקור חיצוני (מורה) ש"זורק" לו את הידע רק על מנת שיזכור לזמן מה. למידה לפיו, דורשת מעורבות, חקר, שאלה ופליאה של התלמיד והבנה רחבה ויכולת ליצור הקשרים שונים ולא רק הבנה של מושג ספציפי.

# data[].attributes.headline
"בית הספר הוא סוג של בית סוהר עם יחס קצת יותר אנושי. הילדים כלואים בתאים ומידי פעם יוצאים לחצר..."                      אני רוצה לומר לפרופ' המלומד שהרצאתו הייתה מרתקת, על אף שהייתה: *פרונטאלית 100% והסטודנטים לא היו פעילים כלל (פרט לזו שעמדה עם סטופר...).                                            *הוא העביר ידע "כמו אובייקט", מהראש שלו לראש שלי, למרות שהוא טוען שהמוח הוא לא כלי קיבול.                         *הקשבתי לו קשב רב.                          *הוא הצליח לערער אותי ולעורר אצלי מוטיבציה - זה יאמר לזכותו.                 *לא פשוט לי כתלמידה שלמדה במערכת וכמורה בפועל כבר שנים רבות לשמוע את ההשוואה הקשה הזו בין בית ספר לבית סוהר. 

# data[].attributes.subject
"בית הספר הוא סוג של בית סוהר עם יחס קצת יותר אנושי. הילדים כלואים בתאים ומידי פעם יוצאים לחצר..."                      אני רוצה לומר לפרופ' המלומד שהרצאתו הייתה מרתקת, על אף שהייתה: *פרונטאלית 100% והסטודנטים לא היו פעילים כלל (פרט לזו שעמדה עם סטופר...).                                            *הוא העביר ידע "כמו אובייקט", מהראש שלו לראש שלי, למרות שהוא טוען שהמוח הוא לא כלי קיבול.                         *הקשבתי לו קשב רב.                          *הוא הצליח לערער אותי ולעורר אצלי מוטיבציה - זה יאמר לזכותו.                 *לא פשוט לי כתלמידה שלמדה במערכת וכמורה בפועל כבר שנים רבות לשמוע את ההשוואה הקשה הזו בין בית ספר לבית סוהר. 

# data[].attributes.body
גליה כהן רובבשי
*

# data[].attributes.attachment_caption
 (מוסטפא סמום)

# data[].attributes.headline
 עולם חדש במערכת החינוך

# data[].attributes.subject
 עולם חדש במערכת החינוך

# data[].attributes.body
קודם כל, קשה לי לחשוב על זה השוואה הזו  בין בית ספר לבית סוהר, לכן בהיותי מורה אני רואה את זה ערכת החינוך חייבת לעבור שינוי במאה ה - 21.

באמת, למידה טובה זוהי למידה שיש בה מעורבות של התלמיד בתוך התהליך של הלמידה והסקת מסקנות והבנה. זה אומר, לא רק הקשבה אלא לקחת חלק בתהליך הלמידה ומעורבות התחמידים.

האמור לעיל מוביל ליצור חוויות למידה מהנה, מעשירה לפתח מיומנויות שונות אצל כל תלמיד במיוחד כש לשלב גם גיוון בהוראה ולמידה בכלים דיגיטאלים.

בסופו של דבר ברצוני להדגיש כי מערכת החינוך לא תשתנה לטובה אלא אם כן יתייחסו לכל האמור לעיל ותוכנית ותהליך ליישום מתוכננים בהתאם להמלצות.

# data[].attributes.headline
הנעה - התאמה - סביבה

# data[].attributes.subject
הנעה - התאמה - סביבה

# data[].attributes.body
מערכת החינוך חייבת לעבור שינוי במאה ה - 21. הסרטון של פר' יורם הרפז המחיש מאוד איך העולם עובר שינוי יחד עם הקדמה והתודעה ואילו מערכת החינוך נשארת מאחור. שמתי לב שההרצאה הייתה בשנת 2012, כלומר לפני קרוב ל 10 שנים ואני רואה שמערכת החינוך עדין תקועה בצורת לימוד מיושנת. למידה איננה הקשבה. חד משמעית! על מערכת החינוך (בתי הספר, המורים וכל אנשי החינוך) חייבים לייצר תנאים נכונים וטובים ללמידה. על התלמידים להיות מעורבים בתהליך הלמידה ועל המורים להפעיל את התלמידים ולהובילם לחיפוש ולחקר הלמידה.
(עדי וקנין)

# data[].attributes.headline
פדגוגיה ישנה לעומת פדגוגיה חדשה

# data[].attributes.subject
פדגוגיה ישנה לעומת פדגוגיה חדשה

# data[].attributes.body
היכולת לחשוב על פדגוגיה חדשה והקושי לתרגמה באופן מעשי ליצור סביבה חינוכית. (רן זלקר).

# data[].attributes.headline
הקליקו על ה+ מלמטה והוסיפו דעתכם

# data[].attributes.subject
הקליקו על ה+ מלמטה והוסיפו דעתכם