# data[].attributes.headline
נספח ג': ממצאי דו"ח מבקר המדינה

# data[].attributes.subject
נספח ג': ממצאי דו"ח מבקר המדינה

# data[].attributes.body
דו"ח מבקר המדינה שעסק ביחס אל משרתות החובה בצבא,במשטרה ובמג"ב עלה כי אחת מכל ארבע משרתות חובה שהשיבה על שאלון מבקר המדינה ציינה כי חוותה במהלך שירותה - 24 חודשים - פגיעה מינית אחת או יותר

# data[].attributes.attachment_link.title
מבקר המדינה בדו"ח חריף: "פרשת הסוהרות הייתה רק קצה הקרחון"

# data[].attributes.attachment_link.description
דו”ח מבקר המדינה שבחן את הדיווחים על פרשת הסוהרות באגפים הביטחוניים בבתי הכלא בישראל מצביע על תופעות חמורות של פגיעה

# data[].attributes.body
בנובמבר 2018, מפקד הכלא הנכנס, גונדר-משנה פרדי בן שטרית, בעת מתן עדותו בוועדת החקירה הממלכתית לבריחת האסירים, אישר כי טרם כהונתו,  היה ידוע שסוהרות "סורסרו" למלא את צורכיהם המיניים של מחבלים הכלואים בכלא.

# data[].attributes.body
יש לאזן בין השיקולים של אינטרס חיסוי ממשי לאינטרס הגילוי.
מחד גיסא, כתוצאה מהיותנו בעידן הטכנולוגי כוחם של האזרחים הדיגיטליים גדל אל מול אמצעי התקשורת. על כן מתאפשרת הפצת מידע רבתי ברשתות השונות כך שאין הכרח ממשי בקיומו של הצו.
מאידך גיסא, הפרשה אמנם יצרה הד ציבורי נרחב, המגולם בדה-לגיטימציה כלפי רשויות השלטון, אך תכליתו של החיסוי בטובת האינטרס הציבורי.

ניכר כי בעקבות הסיקור התקשורתי במדיה, נוספו עדויות חדשות לתיק הסוהרות, וכן עקב מסכת העדויות מצד גורמי השב"ס בדיוני הוועדה לבדיקת בריחת ששת האסירים מכלא גלבוע נמצאו כשלים מצטברים ובהם על הצבת סוהרות באגפים מסוימים לפי דרישה של אסירים ביטחוניים אשר הטרידו אותן.
זכות הציבור לדעת עולה על חשש ממשי לאופי החקירה, ניתן לראות זאת גם כן מדוח מבקר המדינה אשר הצביע על כך שאחת מכל ארבע חיילות חובה במשטרה ובשב"ס חוו פגיעה מינית. מדובר בכשל ארגוני של המדינה בעל מציאות מטרידה, בה חיילות חובה חשופות בעת תרומתן למדינה לניצול והטרדות מיניות מצד אסירים ביטחוניים. נוסף על כך ניתן להבחין כי ישנה אדישות והיעדר גיבוי מצד הדרג הפיקודי. במידה והפרשיה לא הייתה עולה על סדר היום הציבורי חיילות היו ממשיכות להיות ככלי המספק טובות הנאה לאסירים, בעוד שהנפש של החיילות היה נרצח.

# data[].attributes.headline
הטיפול הכושל של המשטרה והפרקליטות

# data[].attributes.subject
הטיפול הכושל של המשטרה והפרקליטות

# data[].attributes.body
פרשת הסרסור בסוהרות חשפה אפוא התנהלות כושלת ונרפית של המשטרה ושל הפרקליטות בצמתים מרכזיים של הטיפול האכיפתי. רשויות האכיפה גנזו את הפרשה פעמיים, טרם החשיפה ביוני 2018 ולאחר סגירת התיק נגד הקצין באשא.
החקירה הפלילית הועברה ליחידה הארצית לחקירת סוהרים שבעה חודשים לאחר פרסום הפרשה בתקשורת, בעקבות התרעומת הציבורית. כך גם ההחלטה לפתיחת חקירה מחודשת עקב הסערה הציבורית התעוררה בעקבות דבריו של מפקד כלא גלבוע בוועדת הבדיקה לעניין בריחת האסירים.
למעשה, תרומתן של החשיפות באמצעי התקשורת השונים והסערות הציבוריות עימן, הביאו לכדי מתן טיפול ראוי מטעם של המשטרה והפרקליטות.

# data[].attributes.headline
בטחון המדינה ושלום הציבור

# data[].attributes.subject
בטחון המדינה ושלום הציבור

# data[].attributes.body
לבית המשפט מוקנית סמכות לאסור פרסום כל פרט מפרטי חקירה באם הפרסום עלול לפגוע בחקירה. עניינו של הצו הוא בהבטחת תקינות הליכי החקירה לפי דין. כיוצא בכך, אינטרס החיסוי בתיק נובע מחשש לפרסום בלתי אחראי או לחלופין בא לאפשר ליחידה החוקרת לאסוף ראיות, לעצור חשודים נוספים, למנוע דליפת מידע בין עדים ובין חשודים, למנוע תיאום עדויות, למנוע העלמת ראיות ולאפשר ליחידה למצות את החקירה עד להבאת החשוד לדין.
אין מדובר בשימוש פסול בסמכות השיפוטית מטעם השופט למימוש הצו, אלא טיבו בשמירת ניקיון החקירה.
מטרתו לאזן בין העיקרון של פומביות הדיון לאינטרסים חשובים אחרים אשר בהם טובת החקירה.

# data[].attributes.headline
נספח א': ציוץ בטוויטר של כתב המשטרה לירן לוי

# data[].attributes.subject
נספח א': ציוץ בטוויטר של כתב המשטרה לירן לוי

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.text
אילו רק הייתי יכול לספר לכם אילו עבירות מין חמורות ביצע המחבל בחיילת המסכנה - הייתם מזדעזעים.

הפרקליטות שמורחת ומטייחת את הפרשה, נעמדה בבית המשפט על רגליה האחוריות כדי שצו איסור הפרסום יוותר על כנו.

הלוואי וכך הם היו נלחמים עבור קורבנות עבירות מין.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.original_text
אילו רק הייתי יכול לספר לכם אילו עבירות מין חמורות ביצע המחבל בחיילת המסכנה - הייתם מזדעזעים.

הפרקליטות שמורחת ומטייחת את הפרשה, נעמדה בבית המשפט על רגליה האחוריות כדי שצו איסור הפרסום יוותר על כנו.

הלוואי וכך הם היו נלחמים עבור קורבנות עבירות מין. https://t.co/zYYterpeEg

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
אילו רק הייתי יכול לספר לכם אילו עבירות מין חמורות ביצע המחבל בחיילת המסכנה - הייתם מזדעזעים.

הפרקליטות שמורחת ומטייחת את הפרשה, נעמדה בבית המשפט על רגליה האחוריות כדי שצו איסור הפרסום יוותר על כנו.

הלוואי וכך הם היו נלחמים עבור קורבנות עבירות מין. pic.twitter.com/zYYterpeEg
— לירן לוי Liran Levi (@liran__levi) July 25, 2022

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.text
אילו רק הייתי יכול לספר לכם אילו עבירות מין חמורות ביצע המחבל בחיילת המסכנה - הייתם מזדעזעים.

הפרקליטות שמורחת ומטייחת את הפרשה, נעמדה בבית המשפט על רגליה האחוריות כדי שצו איסור הפרסום יוותר על כנו.

הלוואי וכך הם היו נלחמים עבור קורבנות עבירות מין. https://t.co/zYYterpeEg

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.original_text
אילו רק הייתי יכול לספר לכם אילו עבירות מין חמורות ביצע המחבל בחיילת המסכנה - הייתם מזדעזעים.

הפרקליטות שמורחת ומטייחת את הפרשה, נעמדה בבית המשפט על רגליה האחוריות כדי שצו איסור הפרסום יוותר על כנו.

הלוואי וכך הם היו נלחמים עבור קורבנות עבירות מין. https://t.co/zYYterpeEg

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.text
אילו רק הייתי יכול לספר לכם אילו עבירות מין חמורות ביצע המחבל בחיילת המסכנה - הייתם מזדעזעים.

הפרקליטות שמורחת ומטייחת את הפרשה, נעמדה בבית המשפט על רגליה האחוריות כדי שצו איסור הפרסום יוותר על כנו.

הלוואי וכך הם היו נלחמים עבור קורבנות עבירות מין.

# data[].attributes.headline
זכות הציבור לדעת 

# data[].attributes.subject
זכות הציבור לדעת 

# data[].attributes.body
"זכות הציבור לדעת" הינו עיקרון דמוקרטי אשר טיבו בשיקוף האינטרס הציבורי של נטיעת אמון הציבור בתקינותן של מערכות החקירה והמשפט.
בעקבות הפרשיה, אשר גררה תהודה ציבורית, ונוכח דליפת מידע רב ברשתות השונות, לעין הציבור נחשפו בעיות וליקויים בתרבות הארגונית של השב"ס. כתוצאה מחשיפה זו התעורר חשש הציבור אל מול המערכת כולה.
החשדות המופנות כלפי המערכות השלטוניות בהן השב"ס ופרקליטות המדינה, יצרו בציבור ציפייה טבעית לאיסור, או לחלופין צמצום של צו איסור הפרסום.
יתרה מכך, פומביותה היחסית של החקירה הפלילית עשויה לשמש כאמצעי למניעת "טיוח" או הגנה בלתי חוקית על גורמים שלטוניים.

# data[].attributes.attachment_caption
הסרת איפול מעל החקירה מציגה שני העוגנים שסותרים לכאורה האחד את משנהו. מצד אחד הגנה על תמימות החקירה  ומצד שני אמון הציבור.

# data[].attributes.headline
זכות הציבור לדעת  אל מול בטחון המדינה ושלום הציבור

# data[].attributes.subject
זכות הציבור לדעת  אל מול בטחון המדינה ושלום הציבור

# data[].attributes.headline
נספח ב': צמצום צו איסור הפרסום מטעם המדינה על אודות החקירה

# data[].attributes.subject
נספח ב': צמצום צו איסור הפרסום מטעם המדינה על אודות החקירה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השופט שמואל מלמד מבית המשפט השלום בראשון לציון התיר היום לפרסם פרטים על אודות חקירת משטרה בחשד כי אסיר אנס חיילת ששירתה כסוהרת בבית סהר גלבוע.

השופט מלמד כתב כי "הנני מורה בזאת על צמצום היקפו של צו איסור הפרסום באופן שיותרו לפרסום פרטים על אודות הפרשה למעט כל פרט שיש בו להוביל לזיהוי המתלוננות או לסכן ביטחונן", זאת בעקבות בקשה של עיתונים הארץ וידיעות אחרונות.

החלטה זו של השופט הינה בעקבות שינוי בעמדת המדינה שעד כה התנגדה לפרסום, אולם כעת נעתרה לבקשה והצטרפה לבקשה להתיר את הפרסום.

המדינה הודיעה לבית משפט השלום בראשון לציון כי אינה מתנגדת לצמצום צו איסור הפרסום על הפרשה המכונה בתקשורת "פרשת הסוהרות". זאת, נוכח עמדתה העדכנית של משטרת ישראל, שהיא הגוף המקצועי האמון על טובת החקירה, שלפיה בשלב זה אין בצמצום איסור הפרסום כדי לפגוע בהמשך פעולות החקירה.

חקירת הפרשה מתנהלת ביחידה הארצית לחקירות סוהרים (יאח"ס) במשטרת ישראל. החקירה נפתחה מחדש בדצמבר 2021 בהוראת פרקליט המדינה, עמית איסמן, והיא מתנהלת ומצויה בשלבים מתקדמים.

מהפרקליטות נמסר כי "התנגדות המדינה לבקשות הקודמות להתרת הפרסום נעשתה נוכח עמדת משטרת ישראל, האמונה כידוע על ביצוע החקירה באופן המיטבי, אשר סברה שיהיה בפרסום כדי לפגוע באפשרות לנהל חקירה מושכלת ומתוכננת, בדגש על הרצון לשמור על חקירה שלא תזוהם, וכזאת שבמסגרתה לא יופעלו לחצים על אף אחד מהגורמים המעורבים. אלא שכאמור עמדת המשטרה בעניין זה השתנתה כעת, בין היתר נוכח העובדה שהחקירה מצויה בשלבים מתקדמים. לכן הוחלט, לאחר בחינת הדברים, להסכים לצמצום הצו כך שיפורסמו פרטים אודות הפרשה, למעט כל פרט שיש בו להוביל לזיהוי המתלוננות או עלול לסכן את שלומן וביטחונן. בנוסף, יושאר על כנו איסור הפרסום על כל פרט הנוגע לאסיר החשוד בעבירות מין, למעט שמו והיותו אסיר ביטחוני".

משב"ס נמסר בתגובה: "מדובר בחשדות חמורים על אירוע שארע לפני כמה שנים. אנו נמתין לתוצאות החקירה המשטרתית ונפעל על פי הממצאים באפס סבלנות, בהתאם למדיניות הארגון".
טעינו? נתקן! אם מצאתם טעות בכתבה, נשמח שתשתפו אותנו

# data[].attributes.attachment_link.title
הותר לפרסום: חשד שאסיר ביטחוני אנס סוהרת בכלא גלבוע | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
השופט שמואל מלמד מבית המשפט השלום בראשון לציון התיר היום לפרסם פרטים על אודות חקירת משטרה בחשד כי אסיר אנס חיילת ששירתה כסוהרת בבית סהר גלבוע. השופט מלמד כתב כי "הנני מורה בזאת על צמצום היקפו של צו איסור הפרסום באופן שיותרו לפרסום פרטים על אודות הפרשה למעט כל פרט שיש בו להוביל לזיהוי המתלוננות או לסכן ביטחונן", זאת בעקבות בקשה של עיתונים הארץ וידיעות אחרונות.

# data[].attributes.headline
המחבל מחמוד עטאללה

# data[].attributes.subject
המחבל מחמוד עטאללה

# data[].attributes.headline
קצין המודיעין ראני באשה 

# data[].attributes.subject
קצין המודיעין ראני באשה 

# data[].attributes.headline
איסור הפרסום בפרשת "הסרסור בסוהרות" - לא לזמן רב

# data[].attributes.subject
איסור הפרסום בפרשת "הסרסור בסוהרות" - לא לזמן רב

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על פרשת "הסרסור בסוהרות" הוטל צו איסור פרסום, ומאז שנחשפו פרטים רבים ממנה - יש המצדדים בהסרתו * הטוענים כך, נסמכים בין היתר על "זכות הציבור לדעת" שהיא חשובה, אך לא נועדה לספק את יצר הסקרנות * עם זאת, איסור פרסום חייב להיות מוגבל בזמן - ולא יכול להיגרר חודשים

השופט בדימוס עודד מודריק | N12

בית הסוהר גלבוע וסוהרת | אילוסטרציה | עיבוד: פלאש 90, 123rf

פרשת ה"סרסור בסוהרות" שהתרחשה, כנראה, לפני כארבע שנים, פרצה זה מקרוב לתודעה הציבורית ומרכזת אליה התעניינות רבה. בניגוד מוחלט לזרקורי התקשורת שתכליתם להאיר את כל נבכי הפרשה, לוט סודיות מוחלטת סובב את החקירה הפלילית שמתנהלת כעת. הסודיות נקבעה ב"צו איסור פרסום גורף" שניתן בידי בית המשפט.

חומרת החשדות יוצאי הדופן, שאפשר שהם מופנים כלפי דרגים שונים של מערכות שלטוניות (שרות בתי הסוהר, המחלקה לחקירת סוהרים, הפרקליטות ובעקיפין גם גורמי צבא ואחרים), מקימה, ממנה ובה, רצון עז לקרוע את מסך הסודיות ולהציץ אל הנעשה בתוככי החקירה פנימה. זו ציפייה ציבורית טבעית שאליה מתבייתים מייד אישי ציבור ופוליטיקאים, ארגוני זכויות אדם, פרשנים והאוחזים בכל הכלים והאמצעים להבעת דעה. עד מהרה נשלחים עורכי דין לשחר לפתחו של בית המשפט, לבקש, בשם העניין הציבורי, להסיר או לצמצם את איסור הפרסום.

בדרך כלל הפניות נסמכות על "זכות הציבור לדעת". לעיתים, על טענה שאין באיסור תועלת משום שמידע רב דלף ממילא אל המרחב הציבורי ועוד לעתים ‏- אפשר שגם במקרה זה - שהגילוי עשוי להבטיח מניעת "טיוח" או הגנה בלתי חוקית על גורמים שלטוניים.

אבאר בקצרה את ה"אידך גיסא"; אינטרס החיסוי דווקא ואציב אותו אל מול אינטרס הגילוי לשם שרטוט קווי גבול לסודיות.

לבית המשפט מוקנית סמכות לאסור פרסום כל פרט מפרטי חקירה אם הפרסום עלול לפגוע בחקירה (אגב, לעיתים מזומנות, דווקא גילוי ופרסום משרת את החקירה כגון שיש בו כדי להניע מתלוננים נוספים לבוא ולמסור עדותם). משמעותו של צו איסור פרסום גורף היא שגילוי של כל פרט, אפילו פרט שנדמה להיות שולי, עלול לפגוע בחקירה. כגודל או היקף חומרת החשדות, כך נתפס הנזק שבפרסום בלתי אחראי שעלול לשבש את החקירה.

אין צריך לומר שהשופט שנדרש לצו איסור פרסום אינו רשאי לשקול שום "שיקול זר". "שיקול זר" הוא כל שיקול שאינו נוגע לחשש לפגיעה בחקירה. "שיקול זר" הוא גם איסור פרסום גורף כאשר לא טמון כל סיכון בפרסום חלקי או משני. מאליו מתבקש שצו איסור פרסום שתכליתו לטוח טפל בעיני הציבור בעניין מעורבותם של גורמים מגורמים שונים הוא בחזקת שימוש פסול בסמכות השיפוטית. אני משוכנע ששיקולים כאלה לא עלו על דל מחשבתו של השופט.

אכן מעבר מזה ניצבת "זכות הציבור לדעת". זו אינה דבר של מה בכך. אך ראוי להבין את טיבה. הזכות לדעת; היינו פומביותו של הליך שיפוטי ופומביותה היחסית של חקירה פלילית, לא נועדו לספק יצרי סקרנות ו"מציצנות" גרידא. זכות הציבור לדעת משקפת את האינטרס הציבורי החשוב של נטיעת אמון בציבור בתקינותן של מערכות החקירה והמשפט. חקירה במחשכים עלולה להשתבש או "להזדהם" בצדייה ושלא בצדייה. חשיפתה לאור עשויה לשמש חליפת מגן ואמצעי טיהור כנגד שיבוש כזה.

ניתן להבין את החשש שהתעורר בציבור נוכח העובדה שהפרשה צפה ועלתה כבר לפני ארבע שנים ונסגרה באלם קול. כעת כשהציבור "מופצץ" בסיפורים מסמרי שיער על מעשים נוראים, אין תמה שאוחזת בו חלחלה שמא גם הפעם ייסגר העניין בקול דממה דקה.

כך יוצא שהשופט שדן בבקשה להסיר את האיפול מעל החקירה צריך לשים לנגד עיניו את שני העוגנים שסותרים לכאורה האחד את משנהו. מצד אחד הגנה על תמימות החקירה ומצד שני תום הלב וניקיון הכפיים של החוקרים. הכף האחת מטה אל חיסוי והכף השנייה לגילוי.

מה יעשה שופט כדי לאזן בין השיקולים? בראשונה עליו לוודא כמיטב יכולתו שאומנם מתקיים אינטרס חיסוי ממשי. בשנייה עליו לברר איזה מן האינטרסים הנוגדים אינו הפיך או חסר תקנה. חוויתי על כס השפיטה לא מעט פעמים שבהם נדמה היה איסור הפרסום בעיני הציבור כשטות מוחלטת (בעיקר נוכח דליפה רבתי של מידע ברשתות השונות). לפעמים אכן המשכו של הצו היה חסר תוחלת. אולם במקרים רבים הוכח שקיים אינטרס ממשי בשמירה על עמימות שיסודה בחוסר אישור רשמי למידע שדלף. גילוי בלחץ ציבורי של פרטי חקירה עלול להיות חסר תקנה. מנגד שמירה על סודיות עשויה זמנית להקים חשש בלב הציבור אך החשש הזה יוסר כאשר תהיה בסופו ל דבר אפשרות לציבור לבקר בדיעבד את מהלכי החקירה. ככל הניתן השופט צריך לשמש "שליח ציבור" לשעה כדי להניח, באמצעות החלטה מנומקת, את דעת הציבור בנחיצותו של הצו. בשלישית על השופט לשוות לנגדו את אינטרס הגילוי ולשאוף להתרת רסן האיפול ככל הניתן.

גם אם לא ניתן לגלות שום פרט מחשש לשיבוש החקירה, עדיין מסורים בידי השופט שני אמצעים שמשמרים בידו אחיזה ברסן הסודיות. האחד הוא שהשופט רשאי וצריך לגדור את הצו האוסר בזמן. סיומו של כל פרק זמן מוגדר משמש לשם חישוב המסלול מחדש. מכאן שצווי איסור הפרסום צריכים להימנות בימים, לעיתים אף בשעות; ודאי לא בחודשים ואף לא בשבועות.

האמצעי השני הוא דרישת דיווח שוטף על התפתחות החקירה בנקודות המפתח שבהן ממוקד החשש לשיבוש. כל אימת שמתחוור שעָקוב מסוים היה למישור צריך לשאוף לגילוי מיידי גם אם משך הצו לא פג עדיין.

השופט בדימוס פרופסור עודד מודריק | צילום: אופיר אייב

נמצא שצו איסור פרסום גורף נתון לאיזונים וריסונים מתמידים. אלה יכולים להיות "אנכיים" שביטויים בהעדפה בולטת של אינטרס אחד על פני משנהו או "אופקיים" שביטויים ב"קיצוץ" מחושב ומושכל בכל אחד מן האינטרסים הללו כדי להגן על טובת הציבור שגלומה בשניהם.

השופט בדימוס עודד מודריק הוא סגן נשיא (בדימוס) של בית המשפט המחוזי תל אביב, חבר סגל בכיר באוניברסיטת אריאל ויועץ מיוחד למשרד עורכי הדין AYR - עמר רייטר ז'אן שוכטוביץ ושות'
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - איסור הפרסום בפרשת "הסרסור בסוהרות" - לא לזמן רב

# data[].attributes.attachment_link.description
השופט בדימוס עודד מודריק | N12 פרשת ה"סרסור בסוהרות" שהתרחשה, כנראה, לפני כארבע שנים, פרצה זה מקרוב לתודעה הציבורית ומרכזת אליה התעניינות רבה. בניגוד מוחלט לזרקורי התקשורת שתכליתם להאיר את כל נבכי הפרשה, לוט סודיות מוחלטת סובב את החקירה הפלילית שמתנהלת כעת. הסודיות נקבעה ב"צו איסור פרסום גורף" שניתן בידי בית המשפט.

# data[].attributes.headline
רקע פרשיית הסרסור בסוהרות 

# data[].attributes.subject
רקע פרשיית הסרסור בסוהרות 

# data[].attributes.body
הפרשיה עוסקת באירועים שהתרחשו בין השנים 2014-2017, אשר במהלכן עלה החשד כי קצין מודיעין בכלא גלבוע סיפק למען דרישותיו של אסיר ביטחוני, שסוהרות (וביניהן חיילות) ישובצו למשמרת באגפו, אשר לכאורה תכנן בהן לבצע עבירות מין.
בנובמבר 2017, הוגשה למשטרת ישראל תלונה רשמית מטעם סוהרת בכלא גלבוע על רקע הטרדה מינית כנגד האסיר הביטחוני מוחמד עטאללה המצוי בכלא הישראלי. תחילה תלונה זו נגנזה, אך בשנת 2018 פורסמה לראשונה חשיפה בעניין במהדורה המרכזית של ערוץ 20 ע"י לירן לוי כתב המשטרה.
הפרשיה מביאה לידנו עדות מטעם הסוהרת, אשר מספרת כיצד קצין המודיעין ראני באשה כפה עליה להשתבץ באגף הביטחוני, לדרישת האסיר אשר ביצע בה מעשים מגונים. בעקבות פרסום זה, נחשפו עדויות של כ-6 סוהרות, בהן מתארות דפוס חוזר ונשנה של תקיפות והטרדות מיניות שמקורן באותו האסיר, מוחמד עטאללה.
בעבר, סודיות מוחלטת סבבה את החקירה הפלילית שמתנהלת כעת, כתוצאה מקביעת "צו איסור פרסום גורף" אשר ניתן על ידי בית המשפט השלום בראשון לציון, אך לאחרונה בית המשפט נעתר לבקשת ynet ו"ידיעות אחרונות", והתיר לפרסום את המעשים שבהם חשוד האסיר אך שאר פרטי החקירה טרם הותרו לפרסום.