# data[].attributes.body
Hvilke mål har vi med det europeiske ungdomsåret i Norge? Hvorfor har vi lyst til å markere dette? Hvilken effekt ønsker vi oss utover 2022?

# data[].attributes.body
Konferanser? Seminarer? innspillsmøter? Fest og feiring? Konsert?

# data[].attributes.body
Kampanjer? Digitale arrangement? Konkurranser? Artikler? Podkast?

# data[].attributes.body
Fritt fram!

# data[].attributes.headline
KS skal sende ut et brev til alle kommuner og fylkeskommuner i februar 2022 der vi blant annet vil informere om ungdomsåret 2022

# data[].attributes.subject
KS skal sende ut et brev til alle kommuner og fylkeskommuner i februar 2022 der vi blant annet vil informere om ungdomsåret 2022

# data[].attributes.body
Reell og meningsfull medvirkning for unge i politiske prosesser. Både i Norge og EU

# data[].attributes.headline
KS har fått invitasjon om å arrangere en konferanse på Utøya i september 2022 sammen med Wergelandsenteret - naturlig å knagge på europeisk ungdomsår

# data[].attributes.subject
KS har fått invitasjon om å arrangere en konferanse på Utøya i september 2022 sammen med Wergelandsenteret - naturlig å knagge på europeisk ungdomsår

# data[].attributes.headline
KS har nettverket aktiv fritid barn og unge sammen med Bufdir og Frivillighet Norge. Naturlig å knagge opp mot ungdomsåret 2022

# data[].attributes.subject
KS har nettverket aktiv fritid barn og unge sammen med Bufdir og Frivillighet Norge. Naturlig å knagge opp mot ungdomsåret 2022

# data[].attributes.headline
Vende blikket framover og finne ut hvordan man kan "ta inn tapt tid" - hva skal til for å komme tilbake til tidligere aktivitetsnivåer?

# data[].attributes.subject
Vende blikket framover og finne ut hvordan man kan "ta inn tapt tid" - hva skal til for å komme tilbake til tidligere aktivitetsnivåer?

# data[].attributes.body
LNU skal arrangere workshop om medvirkning og fest i parken for medlemsorganisasjonene våre og nordiske samarbeidsorganisasjoner i juni. Koples på frivillighetens år og Ungdomsåret

# data[].attributes.headline
Konferanse om ungdoms og ungdomsarbeideres muligheter innen Erasmus+

# data[].attributes.subject
Konferanse om ungdoms og ungdomsarbeideres muligheter innen Erasmus+

# data[].attributes.body
Tentativ dato: 7.-8. juni i Oslo.

# data[].attributes.body
Tema ungdomsidrett/unge voksne høsten 2022 (ref. Frivillighetens år, men også for å markere avslutningen av en 10-årig strategi - Ungdomsløftet). Kan også knagges på Europeisk ungdomsår.

# data[].attributes.headline
Webinar om hvordan bruke Erasmus+ til å finansiere aktiviteter i løpet av Ungdomsåret

# data[].attributes.subject
Webinar om hvordan bruke Erasmus+ til å finansiere aktiviteter i løpet av Ungdomsåret

# data[].attributes.headline
Bruke den nasjonale discord-serveren UKM, Ungdom og Fritid, KRED og Trondheim har etablert 

# data[].attributes.subject
Bruke den nasjonale discord-serveren UKM, Ungdom og Fritid, KRED og Trondheim har etablert 

# data[].attributes.body
Som fagdirektorat for medvirkning publiserte Bufdir ifjor denne veiledningen, vi ønsker å distribuere disse videre i 2022, og holder gjerne innlegg der det er relevant

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
bufdir.no | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om veilederen
Om veilederen

Denne veiledningen handler om hvordan du kan involvere barn og unge i medvirkningsprosesser på systemnivå. Målgruppen for veiledningen er ansatte i statsforvaltningen, fylkeskommuner og kommuner.

Veiledningen inneholder

beskrivelse av retten til medvirkning generelt

ulike tilnærminger og prinsipper for gode medvirkningsprosesser på systemnivå

sjekkliste for hvordan man kan ivareta disse prinsippene

Sjekklisten kan være nyttig når barn og unge som gruppe skal involveres i utredninger og i beslutninger knyttet til utvikling av tiltak, i høringer og i forbindelse med tjenesteutvikling. Det kan også være aktuelt i statlig utvalgsarbeid knyttet blant annet til regelendringer og forslag til nye lover. Se egen veileder for kommunale og fylkeskommunale ungdomsråd knyttet til lovpålagte medvirkningsordninger som følger av forskrift om kommunale og fylkeskommunale råd for eldre, personer med funksjonsnedsettelse og ungdom .

Sjekklisten omhandler ikke rettslig eller administrativ saksbehandling på individnivå.

Sist faglig oppdatert 29. september 2021

Bufdir har publisert veiledningsmateriell som omhandler barns medvirkning på individnivå på andre områder

Barnehage
Støttemateriell for barns medvirkning i barnehagen er tilgjengelig gjennom Rammeplan for barnehagen .
Skole
Demokrati og medvirkning er beskrevet i Læreplanverket og inngår som del av opplæringens verdigrunnlag. Partnerskap mot mobbing har utviklet , en praktisk veileder utviklet for hvordan sikre god elevmedvirkning i skolen. Elevmedvirkning: Å bli inkludert verdsatt og hørt er en ressurs utviklet av Elevorganisasjonen, Foreldreutvalget for grunnopplæringen, Redd Barna, UngOrg, Unicef Norge og Voksne for barn, med verktøy for å bedre mulighetene for elevmedvirkning.
Helseforetak
Ungdomsråd i helseforetak; Hvorfor og hvordan? er utviklet av Unge funksjonshemmede og Akershus universitetssykehus med støtte fra Helsedirektoratet. Et tilhørende e-læringsprogram inneholder intervjuer med aktører som har erfaring med og kompetanse på ungdomsråd og brukermedvirkning i helseforetak.
Kommunen
Bufdir har utviklet en for kommunale og fylkeskommunale ungdomsråd som beskriver formelle bestemmelser samt nyttige tips for at rådet kan fungere som ungdommenes talerør ovenfor politikere og beslutningstagere. UngMed har utviklet veiledling for gode medvirkningsprosesser som retter seg spesielt mot kommunale aktører.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet har utviklet en som beskriver hvordan plan- og bygningsloven kan bidra til å sikre og skape gode oppvekstsvilkår for barn og unge, med særlig henvisning til barns medvirkning.

Ungdom og Fritid har i samarbeid med kommunale ungdomsklubber utviklet en om hvordan ungdomsarbeidere kan jobbe metodisk med medvirkning og ressursutvikling.

Barns rett til medvirkning
Barns rett til medvirkning

Barns rett til å bli hørt og at deres mening skal tillegges vekt, i overensstemmelse med deres alder og modenhet, er nedfelt i Grunnlovens § 104 og følger av Barnekonvensjonens artikkel 12. Barnekonvensjonen er innarbeidet i norsk lov gjennom menneskerettsloven, og den har en spesiell status ved at den går foran andre norske lover dersom de står mot hverandre.

Offentlige myndigheter har dermed en plikt til å lytte til barn og til å vektlegge det barn formidler når beslutninger som berører dem skal fattes. Dette gjelder for enkeltbarn i enhver rettslig eller administrativ saksbehandling som angår barnet, og for grupper barn i forbindelse med forhold som berører dem generelt. Denne retten er universell og gjelder alle barn, uavhengig av kjønn, etnisitet, religion, seksuell orientering, funksjonsevne, bosted eller foreldrenes sosiale og økonomiske situasjon.

Hvorfor er barn og unges medvirkning viktig?
Hvorfor er barn og unges medvirkning viktig?

Barn og unges medvirkning kan bidra til betydelige og langsiktige fordeler for barn og samfunnet.

Tilnærminger til barns medvirkning på systemnivå
Tilnærminger til barns medvirkning på systemnivå

Offentlige myndigheter og tjenesteytere, eller andre aktører som frivillige organisasjoner eller forskningsinstitusjoner, kan benytte ulike tilnærminger for å sikre barns medvirkning på systemnivå. Disse tilnærmingene er langt fra gjensidig utelukkende, og kan bygge på hverandre.

Konsultasjoner og høringer innebærer å involvere barn og unge for å danne et bedre kunnskapsgrunnlag for beslutninger og vedtak, og i utviklingsprosjekter og politikkutforming. Generelt har konsultasjonsprosesser følgende egenskaper:

Konsultasjoner og høringer kan innebære engangshendelser, inngå som del av aktiviteter som går over tid eller som del av faste strukturer som ungdomsråd, ungdomspaneler eller brukerråd.

Noen eksempler på konsultasjonsprosesser i offentlig forvaltning/politikkutforming:
Regjeringens ungdomspaneler Kulturtankens ungdomsråd Statsforvalteren i Innlandet sitt ungdomspanel

Samarbeidsstrukturer og samarbeidsprosjekter innebærer at barn og unge involveres tidlig og gis muligheter til å påvirke prosessen på ulike stadier. Generelt har samarbeidsprosjekter eller partnerskap følgende egenskaper:

Samarbeidsprosjekter og partnerskap kan innebære utviklingsprosjekter og tjenesteutvikling som for eksempel etablering av nytt ungdomshus på Stovner , samt forskningsprosjekter der barn og unge involveres som medforskere .

Barn og unge kan selv ta initiativ til å definere en agenda, sette i gang og lede aktiviteter. Voksne, enten det er offentlige myndigheter og tjenesteytere eller andre aktører som frivillige organisasjoner eller forskningsinstitusjoner, kan bidra med støtte og finansiering for å muliggjøre prosjekter. Voksne kan også bidra med kunnskap og tilrettelegging. Eksempler på initiativ ledet av barn og unge er demokratiske barne- og ungdomsorganisasjoner eller selvstyrte prosjekter på skolen eller på fritidsklubben.

Her er det også muligheter for at barn og unge kan påvirke beslutningstagere gjennom pådriverarbeid og kampanjer på grunnlag av eget initiativ. Barn og unge fra selvstyrte initiativ og organisasjoner involveres gjerne i overnevnte konsultasjoner og samarbeidprosjekter som ledes av voksne.

Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner representerer 97 barne- og ungdomsorganisasjoner i Norge. Medlemsorganisasjonene er demokratiske og frivillige barne- og ungdomsorganisasjoner, og representerer et stort mangfold av aktiviteter og verdier. Se LNU.no

Fordelingsutvalget, direkte underlagt Barne- og familiedepartementet (BFD), tildeler tilskudd til de landsomfattende barne- og ungdoms-organisasjonene. Se fordelingsutvalget.no

Støtteordningen Frifond organisasjon som forvaltes av LNU gir tilskudd til lokallag i landsdekkende, frivillige og demokratiske organisasjoner. Se LNU.no

Mange kommuner har egne tilskuddsordninger til barne- og ungdomsorganisasjoner, eksempelvis Oslo kommunes driftstilskudd til barne og ungdomsorganisasjoner. Se oslokommune.no

Erasmus + Aktiv Ungdom gir midler til ungdomsstyrte prosjekter. Ungdommer kan selv søke enten de er del av en forening, organisasjon eller klubb, eller en uformell gruppe eller vennegjeng som ikke er organisert noe sted. Se aktivungdom.no

Prinsipper for barn og unges medvirkning
Prinsipper for barn og unges medvirkning

FNs barnekomité, som overvåker etterlevelse av Barnekonvensjonen, har slått fast at artikkel 12 utgjør et av de fire overordnede prinsippene i konvensjonen - de andre er retten til ikke-diskriminering, retten til liv og utvikling, og prinsippet om at barnets beste skal være et grunnleggende hensyn. Retten til å si sin mening og bli hørt er derfor ikke kun en rettighet i seg selv, men må tas hensyn til ved fortolkningen og gjennomføringen av alle andre rettigheter.

Barnekomiteen har også om hvilke grunnleggende krav som må være oppfylt i arbeidet med å involvere barn og unge. Komiteen er tydelig på at symbolske tilnærminger, som begrenser barns mulighet til å gi uttrykk for sine synspunkter, eller som gir barn rett til å bli hørt, men som unnlater å ta behørig hensyn til deres synspunkter ikke er reel medvirkning.

Komiteen er også tydelig på at manipulering av barn fra de voksnes side, der barna blir fortalt hva de kan si, eller der barna utsetter seg for risiko ved å delta, ikke er etiske framgangsmåter og ikke kan forstås som gjennomføring av artikkel 12.

Medvirkningsprosesser med barn og unge skal være:

Barn og unge skal informeres om sin rett til fritt å gi uttrykk for sine synspunkter og at disse synspunktene skal tas på alvor. De må få vite hvordan denne medvirkningen skal skje, og dens omfang, formål og mulige følger.

Barn og unge skal aldri tvinges til å gi uttrykk for synspunkter mot sin vilje, og de skal gjøres oppmerksom på at de kan reservere fra deler av prosessen eller trekke seg på et hvilket som helst tidspunkt.

Barn og unge må få uttrykke seg om tema som har relevans for deres liv. Det skal være rom for at barna kan framheve og ta opp spørsmål som de selv vurderer som relevante og viktige.

Sjekkliste når barn og unge skal involveres
Sjekkliste når barn og unge skal involveres

Barn og unge som gruppe kan involveres i utredninger og i beslutninger knyttet til utvikling av kommunale eller statlige tiltak, i høringer og i forbindelse med tjenesteutvikling. Det kan også være aktuelt i statlig utvalgsarbeid knyttet blant annet til regelendringer og forslag til nye lover.

Bufdir anbefaler faste og representative strukturer for å involvere barn og unge på systemnivå så langt det lar seg gjøre. Slike strukturer kan være faste brukerråd, faste møtestrukturer, regionale eller nasjonale nettverk av barn og unge, og lignende.

Her er en sjekkliste som kan være til hjelp for å ivareta prinsipper for god medvirkning når man involverer barn som gruppe gjennom enkeltmøter, gjentagende møter eller samlinger over flere dager.

Prinsippene for barn og unges medvirkning handler derimot først og fremst om hvilke holdninger vi har til barn og unge, og deres synspunkter. Reell medvirkning innebærer mer enn å kun lytte til barn og unge, men å på alvor vurdere deres perspektiver og meninger i den helhetlige beslutningsprosessen. Det er viktig å være bevisst på den faktiske innflytelsen barn og unge kan ha i ulike prosesser og hvordan deres synspunkter veies opp mot andre hensyn.

I løpet av covid 19-pandemien har medvirkningsprosesser med barn og unge også blitt overført til digitale fora. Men de samme prinsippene for barn og unges medvirkning gjelder også for digitale møter. Det er særskilt viktig å tenke på inkludering og tilrettelegging, slik at prosessen i seg selv ikke blir ekskluderende. Når man ikke møtes fysisk, kan det være spesielt krevende å bli kjent og sikre at alle føler seg hørt og tatt på alvor. Da er det viktig med god møteledelse, der man avklarer forventninger, roller og kjøreregler. Det er en rekke verktøy som kan benyttes for å få til gode og interaktive prosesser digitalt. Man kan dele i grupperom med fasilitatorer for hver gruppe, holde avstemninger og drøfte prioriteringer i plenum. Selv om man møtes digitalt, er det mulig å inkorporere morsomme aktiviteter og leker for å bli kjent med hverandre.

Når man møtes digitalt, kan det dukke opp nye utfordringer knyttet til sikkerhet som krever vurdering av hvilken digital plattform som benyttes, bruk av video, opptak og lagring av data, samt risiko for at ukjente deltagere kommer seg inn i møtet.

I forkant av en medvirkningsprosess
I forkant av en medvirkningsprosess

Det er viktig å legge opp til en transparent rekrutteringsprosess med tydelige nomineringskriterier og informasjon om hvordan utvelgelse av representanter skal forgå, inkludert hvilke hensyn som tas i utvelgelsen av deltagere. Barn og unge bør selv kunne velge sine egne representanter.

Rekruttering og valg av deltagere bør foregå på en måte som ikke systematisk utelukker noen grupper. Men tematikken for medvirkningsprosessen kan faktisk kreve at særskilte perspektiver fremheves. Da er det viktig å spesielt involvere relevante barne- og ungdomsorganisasjoner som representerer relevant grupper av barn/unge eller sikre rekruttering fra bestemte deler av landet.

Følgende arenaer for rekruttering bidrar til at de som deltar også representerer andre enn seg selv, og at de har et nettverk rundt seg som de kan lene seg på i løpet av medvirkningsprosessen:

Kommunale- og fylkeskommunale ungdomsråd og elevråd

Dette er et eksisterende lovpålagte og demokratiske ordninger for barne- og ungdomsmedvirkning i Norge.

Organisasjoner for og med barn og unge

I Norge har vi et stort mangfold av demokratiske barne- og ungdomsorganisasjoner, lag og foreninger. De representerer barn og ungdom lokalt og nasjonalt, og dekker et bredt spekter av interesser.

Fritidsklubber og andre åpne møteplasser for ungdom

Åpne møteplasser er en sosial arena hvor barn og ungdom fra alle sosiale lag kan møtes og delta på like vilkår.

Idretts- og kulturarenaer

For mange barn og ungdommer er idretten og kulturlivet den viktigste sosiale arenaen utenfor skolen.

Tjenester som jobber med barn og ungdom i sårbare situasjoner

I noen tilfeller kan det være aktuelt å benytte kontaktnettverk i utvalgte tjenester for å komme i kontakt med barn/ungdom som ikke benytter seg av/deltar i overnevnte arenaer.

Er det lagt en plan for å sikre fysisk sikkerhet, personvern og varslingsmekanismer?

Må det innhentes samtykke fra foresatte for deltagelse og trenger deltagere hjelp fra voksne til å komme seg til og fra møtet/samling eller lignende?

Hvordan sikres samtykke fra deltagerne og eventuelt foresatte til bruk av bilder, sitater og lignende?

Hvem kan barna/ungdommene kontakte hvis de opplever noe ubehagelig i løpet av prosessen eller har behov for oppfølging under eller etter medvirkningsprosessen? Hvilke rutiner er på plass og hvordan skal man gå frem hvis man blir bekymret for et barn som deltar i prosessen?

Er det behov for en mediestrategi og skal deltagerne få veiledning til hvordan de skal håndtere media, SoMe eller andre henvendelser fra offentligheten?

I løpet av en medvirkningsprosess
I løpet av en medvirkningsprosess

I etterkant av medvirkningsprosessen
I etterkant av medvirkningsprosessen

# data[].attributes.attachment_link.title
Prinsipper og råd: Barn og unges medvirkning på systemnivå

# data[].attributes.attachment_link.description
Om veilederen Denne veiledningen handler om hvordan du kan involvere barn og unge i medvirkningsprosesser på systemnivå. Målgruppen for veiledningen er ansatte i statsforvaltningen, fylkeskommuner og kommuner.

# data[].attributes.headline
Fokus på Europarådets anbefaling på ungdomsarbeid

# data[].attributes.subject
Fokus på Europarådets anbefaling på ungdomsarbeid

# data[].attributes.headline
Mulig at KS Besøkssenter og KS Ung kan knagge året - de sender ut egne nyhetsbrev

# data[].attributes.subject
Mulig at KS Besøkssenter og KS Ung kan knagge året - de sender ut egne nyhetsbrev

# data[].attributes.headline
Løfte synligheten til barn og unge politisk, og at ungdom og barn medvirker i å bestemme hva Europeisk ungdomsår skal være

# data[].attributes.subject
Løfte synligheten til barn og unge politisk, og at ungdom og barn medvirker i å bestemme hva Europeisk ungdomsår skal være

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Men det er ikke mulig å få til, og det er vel ikke ønskelig heller? Prosjektet "2040 begynner nå - kunsten å unngå kommunal kollaps" skal gjøre oss bevisst på hva vi står overfor, og mobilisere til å gjøre noe med det. Prosjektet er del av KS' Partnerskap for radikal innovasjon og inngår i porteføljen om den demografiske utviklingen.

Henrik Dons Finsrud - fagleder i KS for innovasjon - er gjest i ukas episode av KS-podden "Der livet leves".

Ukas episode:

Les mer om prosjektet i artikkelen 2040 begynner nå - kunsten å unngå kommunal kollaps

# data[].attributes.attachment_link.title
KS-podkast om å unngå kommunal kollaps - KS

# data[].attributes.attachment_link.description
Men det er ikke mulig å få til, og det er vel ikke ønskelig heller? Prosjektet "2040 begynner nå - kunsten å unngå kommunal kollaps" skal gjøre oss bevisst på hva vi står overfor, og mobilisere til å gjøre noe med det.

# data[].attributes.body
Ungdom og Fritid jobber med en kampanje på ungdom og psykisk helse i dialog med aktiv ungdom og mental helse ungdom. Dette bør løftes i et bredere perspektiv.

# data[].attributes.headline
Mulig at KS kan vurdere å løfte frem norsk medlemskap i det europeiske solidaritetskorpset - en viktig mulighet for norsk ungdom

# data[].attributes.subject
Mulig at KS kan vurdere å løfte frem norsk medlemskap i det europeiske solidaritetskorpset - en viktig mulighet for norsk ungdom

# data[].attributes.headline
KS ønsker en ferdig artikkel om ungdomsåret fra Bufdir som vi kan bruke som utgangspunkt for artikkel på ks.no 

# data[].attributes.subject
KS ønsker en ferdig artikkel om ungdomsåret fra Bufdir som vi kan bruke som utgangspunkt for artikkel på ks.no 

# data[].attributes.body
Ungdom og Fritid har oppstart på et stort 3 årig ungdomsprosjekt som skal gi ungdom kompetanse til å delta og påvirke sine omgivelser. Vi skal gi minimum 400 ungdom kompetanse for å kunne medvirke og skape sine egne aktiviteter, prosjekter osv, og det skal lede til minimum 100 ungdoms initierte prosjekter. Hele prosjektet kan sees i lys av ungdomsåret.

# data[].attributes.headline
Vise tverrsektorielt samarbeid feks ifm Skeivt kulturår

# data[].attributes.subject
Vise tverrsektorielt samarbeid feks ifm Skeivt kulturår

# data[].attributes.headline
Hekte på allerede eksisterende nordiske/europeiske nettverk, feks Nordisk Sivilsamfunnsnettverk

# data[].attributes.subject
Hekte på allerede eksisterende nordiske/europeiske nettverk, feks Nordisk Sivilsamfunnsnettverk

# data[].attributes.body
Løfte og synliggjøre behovet for en reell satsing på barn og unge post pandemi. Under hele pandemien har man snakket om at barn og unge har blitt hardest rammet av pandemien uten at de har fått stor del av krisemidlene. Nå er tiden for virkelig å satse på barn og unge i årene som kommer og ungdomsåret kan være en start med ungdom.

# data[].attributes.headline
Medvirkningsverksted for kommuner og fylker

# data[].attributes.subject
Medvirkningsverksted for kommuner og fylker

# data[].attributes.body
Ungdom og Fritid har på bestilling fra Helsedirektoratet og kommune i folkehelseprogrammet utviklet et medvirkningsverksted for kommuner og fylker. Her kan ungdom, ansatte og ledelse sammen lære om medvirke og selv velge hvordan de ønsker å jobbe med god medvirkning fra barn og unge i sin kommune og sitt fylke. Verkstedene er i gang og bestillinger kan mottas.

# data[].attributes.body
Løfte frem alle støtteordninger hvor barn og unge selv kan søke om støtte til prosjekter/aktiviteter.

# data[].attributes.body
Ungdom og Fritid samarbeider med Bodø 2024 rundt vår Landskonferanse som vil være i Bodø i november 2022. Der sees det også på mulighetene for et eget ungdomsprogram. Samarbeidet inkluderer Bodø kommune og de to nordlige fylkene.