# data[].attributes.body
Seneplader

# data[].attributes.body
Skulderbladene:

Skulderbladene danner led med overarm og kraveben, men ikke med rygsøjlen. Så her holdes skulderbladene udelukkende på plads af deres egen muskulatur.

Skulderbladende kan både hæve og sænkes, skubbes udad, fremad og bagud og indad, så skulderbladene har derfor en stor bevægelighed.

De muskler som kan bevæge skulderbladet er

Den savtakkede brystmuskel

Kappemusklen

Rhombemusklen.

Skulderleddet:

Den store bevægelighed som vi har i skulderregionen, skyldes netop at skulderbladet er meget bevægeligt og samtidig med det at vi har en stor bevægelighed i selve skulderleddet.  Skulderleddet er et kugleled, hvor skulderbladet danner ledskålen og overarmen danner ledhovedet.  Ledskålen dækker kun en tredjedel af ledhovedets overflade og det er årsag til skulderleddets store bevægelighed. En ledlæbe af brusk sørger for at stabilisere leddet.

De vigtigste af de muskler, der bevæger skulderleddet:

Deltamusklen

Den store brystmuskel

Den brede rygmuskel.

# data[].attributes.body
Muskler i benet:

• De tre led: Hofteleddet - Lændehoftebensmusklen - som udspringer fra lændehvirvlernes inderside. Den hæfter sig øverst på lårbenets forside. Dens funktion er at bøje hofteleddet. - Sædemusklerne - også kendt som balderne. Den bruger du hvis benene trækkes bagover. Den består af tre muskler. Den store, den mellem store og den lille sædemuskel. De sidder i en vifte på bagsiden af hoftebenet - sidder på den anden side fast bagsiden af hoftebenet. - Indadførerne - sidder på indersiden af låret. Består af tre muskler: den korte, den store og den lange indadfører. Udspringer fra undersiden af den midterste del af bækkenet. Funktion er at fører lårbenet indad. Knæled - Firehovedet knæstrækker - stor muskel på forside af lårene, den udspringer på forsiden af hæftebenet og hæfter sig til knæskallen. Det er en todelt muskel, så den kan både strække knæleddet og bøje hæfterne. - Hasemusklerne - Denne muskel kan mærkes på bagsiden af låret. Består af tre muskler, de udspringer alle fra båder underside og bagside af hoftebenet. To hæfter på indersiden af lårbenet lige under knæet. Den tredje på yderside af lårbenet lige under knæet. - De to sener, som man kan mærke på bagsiden af låret er også en hase. Kan både bøje knæet og strække hofteleddet. - Skræddermusklerne - En lang tynd muskel, som udspringer på hoftekammens yderside. krydser hen over forsiden af låret og fæster øverst på indersiden af skinnebenet (sammen med hasemusklerne). Den medvirker alle bevægelser når man sætter sig i skrædderstilling. - Ankelled - De tre muskler hedder: Den tohovede lægmuskel, flyndemusklen og den forreste skinnebensmuskel. Den tohovedet lægmuskel er på bagsiden af lægmuskel. Den udspringer lige over knæet på lårbens bagsiden. Den fæster via akillessenen på hælbenet. kaldes for en toledsmuskel. Flyndermusklen udspringer fra bagsiden af skinnebenet yderside. Fæster sig på hælbenet. Den forreste skinnebensmuskel sidder mellem ydersiden af skinnebennet og oversiden + indersiden af foden (en flad sene som løber hen og fode. De ni muskler: - Den tohovede lægmuskel - Flyndermusklen - Den forreste skinnebensmuskel - Den firehovede knæstrækker - Hasemusklerne - Skræddermusklen - Lændehoftebensmusklen - Sædemusklerne - Indadførerne.

# data[].attributes.body
Rygsøjlen kan rotere og bevæges fremad, bagud og til siden af rygstrækkerne og den lige mavemuskel, de ydre skrå mavemuskler, de indre skrå mavemuskler og den tværgående mavemuskel.

Grunden til at ryggen er så bevægelig skyldes de fleksible diski. I hvert led er er bevægeligheden lille, men tilsammen danner de en stor bevægelighed. Man kan derfor rykke ryggen til alle sider.

Alderen har stor betydning for bøjeligheden

Ledbånd begrænser bevægeligheden, der sidder 2 lange ledbånd langs hvirvel søjlen en langs forsiden og en på bagsiden. Derudover er der også små ledbånd mellem hvirvlerne.

Ryg strækkeren: denne muskel hæfter ved korsbenet og hoftekammen og følger rygsøjlen op igennem ryggen, muskel hæfter i små grupper på tværtapperne og på ribbene.

Mavemuskler:

Den lige mavemuskel udspringer far brystbenet og de nederste ribben, musklen fæster på forsiden af bækkenet. Musklen er delt op i felter.

De ydre skrå mavemuskler udspringer fra de nederste ribben og fæster i rektusskeden og bækkenkanten.

De indre skrå mavemuskler, udspringer fra senefladen i lænden og senefladen fæster ved lændehvirvlerne. Musklen spreder sig vifteformet. De opadgående muskler i viften fæster på de nederste tre ribben, men de andre fæster på rektusskeden.

De inderste tværgående mave muskler udspringer fra senefladen i lænden og fæster igen i rektusskeden. Denne muskel kan forøge bugtrykket. Bugtrykket opstår nar man trækker vejret ind.  Dette støtter ryggen. Vigtigt ved løft.

# data[].attributes.body
Armen

Armen er fra skulderledet til håndledet, og i midten er albuen, som er et hængselled. Ud fra albueledet sidder spolebenet og albuebenet, de to danner tilsammen et drejeled.

Albueledet bevæges af den tohovede armbøjer, den dybde armbøjer, den tre hovedet armstrækker og pronationsmuskelen samt supinationsmusklen.

Den to hovedet armbøjer er det vi kender som biceps, og sidder på overarmen. Det er den der er agonist i en bicep curl. Dens primære funktion er at bøje albueledet.

Den dybe armbøjer sidder inde bag den to hovedet armbøjer, og de har samme funktion, den er bare ikke så stærk. Den arbejder synagistisk med den tohovedet armbøjer.

Den trehovedet armstrækker sidder på bagsiden af overarmen, dens primære funktion er at strække albueledet. Det er en to leds muskel, hvilket betyder at den kan bevæge to forskellige led, nemlig albueledet og skulderleder.

Pronationsmusklen og supinationsmusklen sidder på spolebenet, og er de muskler der kan supinere og pronere. De supinere når man vender håndfladen opad, og den pronere når man vender håndfladen nedad.

Der er også mange andre muskler i underarmen, der er for eksempel to muskler til hver finger, en til at strække fingeren ud, og en til at bøje fingeren.

# data[].attributes.body
Hvirvelsøjlens bevægelighed skyldes fleksible diski og bevægelser mellem ledfladerne i hvirvlernes glideled. I alle led er bevægeligheden lille, men tilsammen giver de en stor bevægelighed. Alderen spiller også ind for hvor bevægelig din rygsøjle er.

Foruden knogler og muskler er også ledbånd med til at begrænse bevægeligheden. Der er to lange ledbånd – et på forsiden af hvirvelsøjlen og et på bagsiden af hvirvelsøjlen. Desuden er der mange små ledbånd mellem de enkelte hvirvler.

Flere muskler, bevæger rygsøjlen. Her er de fem vigtigste:

• Rygstrækkerne

• Den lige mavemuskel

• De ydre skrå mavemuskler

• De indre skrå mavemuskler

• Den tværgående mavemuskel

Rygstykkerne udspringer fra korsbenet og hoftekammen og løber hele vejen op ad rygsøjlen med store og små muskelportioner, der hæfter på tværtappene og på ribbene nær rygsøjlen.

Rygstrækkerne kan bøje rygsøjlen bagud og til siden. Men de arbejder mest statisk.

Mavemusklerne:
Der er flere tværgående strøj der deler mavemusklerne op, musklerne fæster på rektusskeden
De lige mavesukler hæfter på brystkassen
de ydre skråmavemuskler hæfter de nederste ribben og fæster på bækkenkanten og rektusskeden
De indre skrå mavemuskler udspringer fra en seneflade i lænden. Denne seneflade fæster på lændehvirvlerne
Den inderste tværgående mavemuskel udspringer fra senefladen i lænden og fæster i rektusskeden

Bugtrykket opstår, når man fylder lungerne med luft, holder vejret og samtidig spænder mavemusklerne. Ligesom en ballon, der fyldes med luft, bliver hård, vil bugtrykket også afstive kropsaksen og derved støtte rygsøjlen. Bugtrykket er vigtigt ved både løft, kast og spring.