# data[].attributes.body
Case

»Selvværd er et nøgleord. For det er dét, man som forældre giver sine børn, når man sidder og ser

på dem med utilsløret stolthed og glæde mennesker

med højt selvværd er født ind i den kærlighed. – fasen 0-1 1/2 år, hvor hun ikke har fået kærlighed og bekræftele af sin mor. Så hun har udviklet mistillid

6-12 år, bliver hun flyttet og lærerene finder ud af hun er klog. ”På Hylleholt fandt de ud af, at Lisbeth Zornig Andersen var dygtig i skolen. De voksne gav hende

udfordringer, ekstraundervisning og stopfodrede hende med bøger” flid og skabeevne, hin finder ud af hun er god til noget.

”De fik den blanding af frygtsomhed og hårdhed, der har gjort, at de

har svært ved at skabe relationer til andre mennesker” – brødrene fik ikke opfyldt deres første faser og har det derfor sværere i voksenlivet

Intimitet kontra isolation- hun har fåeet en mad og 5 børn.

”Børnerådets nye formand kan give sine børn den tryghed, som hendes eget barndomshjem

manglede.” – fase 7 alderen 30-50, forplantning kontra stagnation, her bruger hun hendes egne erfaringer på at skabe et bedre hjem for sine børn

Jeg har masser af selvtillid: Giv mig noget, jeg skal lære, og jeg gør det. Men kan jeg lide mig selv?

Det er jeg ikke lige så sikker på. Hun er stadig identitets forvirret – hvilket normalt ville være i puberteten.

# data[].attributes.body
| Fundamental tillid kontra mistillid | 0-1,5 år | Lisbeth Anders og hendes brødre følte sig ikke trygget i hjemme, da de blev banket af deres mors mand. Derudover forsvandt faren også da de var helt små.   Det kan ses i eksemplet, "Chancen, brødrene aldrig fik". De blev banket derhjemme, og faren forsvandt.

| Selvstændig vilje kontra skam og tvivl | 1,5-3 år | Børnene har ikke haft deres forældres beskyttelse og de fik ikke kærlighed derhjemme, hvilket kunne føre til skam og måske tvivl.  Det kan ses i eksemplet, "Chancen, brødrene aldrig fik".  Man får at vide, at brødrene har svært ved at skabe relationer. De blev stemplet som  nogen drenge, der ikke var søde.

| Initiativ kontra skyldfølelse | 3-5 år. | Børnene har ikke en balance mellem initiativ og skyldfølelse. De føler sig mere skyldige eftersom de bliver tæsket. Deres mor støttede heller ikke børnene, og lod stedfaren fortsætte med at slå dem.  Det kan ses i eksemplet, "Chancen, brødrene aldrig fik". Det viser sig, at brødrene var indblandet i dårlige miljøer f.eks. Noget med narko. Hendes yngste bror begik selvmord, da han skulle afsone sin dom, den anden bror har aids og mangler tænder.

| Flid og skaberevne kontra mindreværd | 6-12 år. | Det har altid været forældrene/morens mand, som har haft magten i huset og har behandlet dem mindreværdige og dårlige.  Det kan ses i eksemplet, "De fik den blanding af frygtsomhed og hårdhed", brødene skulle passe på lille søsteren osv.

| Identitet kontra identitetsforvirring | 12-20 år | Lisbeth Andersen kommer på et børnehjem og får støtte og balance i livet. Hun ændrer perspektiv til hendes tidligere identitet, men har svært ved at stole på folk, grundet sin barndom.  Det kan ses i eksempel i "Smed med stole som barn", hvor hun smider med stole, og at de voksne ikke kunne håndtere hende.  Man kan også se det i sidste afsnit, "Barndommens dæmoner" - hun øver sig stadig i at stole på sig selv, og finde teknikker til at forbedre sit selvværd.
| Intimitet kontra isolation

| 20-30 år | Lisbeth Andersen fik et godt øje til en pædagog, som hun ikke ville skuffe og derfor opførte sig godt.  Eksempel: "Dygtig i skolen og i barndommens dæmoner" - det er vigtigt at den voksne engagerer sig i barnets liv og sætter forventninger, da det betyder noget for barnet.

| Forplantning kontra stagnation | 30-50 år |

| Jeg-integritet kontra fortvivlelse. | 50 år. | Lisbeth har selv fået 5 børn og behandler dem godt. Hun prøver at være alt andet end det, som hendes forældre er.

Man kan også se det i sidste afsnit, "Barndommens dæmoner" - hun øver sig stadig i at stole på sig selv, og finde teknikker til at forbedre sit selvværd.

# data[].attributes.body
Casen understøtter Eriksons teori, om at individets identitet bliver dannet af samfundet og miljøet og ikke en medfødt egenskab.

-       Da hun var lille blev hun opdraget af sine brødre, men hendes mor og hendes mand viste ingen omsorg eller personer hun kunne stole på. Hun har ikke haft en omsorgsperson.

-       Hun har ikke fået forholdet at kende med at stå på egne ben, og hendes forældre var ikke med til at skubbe hendes grænser.

-       Lisbeth har ikke fået lært at være målrettet efter noget, eftersom hendes forældre ikke har givet hende noget at gå efter. Hun har ikke lært at håndtere sine følelser.

-       Hun begynder at tage ansvar for sit eget liv, da hun ringer til kommunen og beder om at blive flyttet fra hjemmet.

-       Den identitet hun fik dannet var baseret på at gøre hendes pædagog stolt, og det var med til at få hende til at stræbe efter mere succes.

-       Lisbeth har selv 5 børn, og her vil har hun sørget for, at give dem den kærlighed og omsorg, hun aldrig fik. Hun er meget fokuseret på, at hendes børn skal have mulighed for succes, og føle at de er noget værd.

# data[].attributes.body
Hun var 12 år, da hun først kom på børnehjem, hun kunne ikke håndteres, da hun ikke var blevet opdraget hjemmefra. Hendes omsorgspersoner havde fejlet. Hun lærte aldrig at stå på egne ben, og tvivlede på sine egne evner.

På det andet børnehjem, får hun en omsorgsperson, der passer på hende, og giver hende opmærksomhed. Hun blev anerkendt. Hun begyndte at stole på sine egne evner, og blev dygtig i skolen.

Da hun får børn, kan vi se, at hun prøver at skabe og vejlede den kommende generation, som er hendes børn.

Hendes brødre fik aldrig omsorgspersoner, og har derfor ikke kunnet acceptere deres barndom og liv, og er endt i fortvivlelse. Hun har derimod accepteret hendes liv, og har fået selvtillid, i og med, at hun vil gerne lære, det folk siger hun skal.

# data[].attributes.body
Analyse ud fra Eriksons teori:

Hun havde i starten af
hendes liv en mangel af kærlighed og omsorgspersoner.
Hendes far forlod familien tidligt og morens nye mand slog børnene. Hendes mulighed for tryghedsfølelse er ikke tilstede her. Altså går det galt allerede i fase 1, da hun mangler den her følelse af at verden er et trygt sted at være i. Hun havde kun sine brødre til at passe på sig.

Hun havde ikke modet til at stå på egne ben, da selvtilliden ikke var stor på grund af volden i huset.

Lisbeth var som barn meget aggressiv, og havde ikke evnerne til at balancere konflikter.

Hun blev i en alder af 12 år fjernet fra sit hjem og her fandt hun interessen for skolen. Her dannes af en identitet hos Lisbeth; hun mistede følelsen af at føle sig mindre værd og hun får mere selvtillid i stedet.

Lisbeth har fem børn. Hun forstår at socialisere sig med bl.a. rådet. Hun går meget op i at hendes børn har en sikker og tryg barndom, men samtidig også, at de lærer at stå på egne ben.

Hun arbejder for børnerådet, og hun arbejder for, at børn der har det svært skal have det bedre. Hun arbejder for at børn skal have en bedre barndom end hun selv havde. Lisbeth har masser selvtillid.

# data[].attributes.body
Lisbeth har aldrig haft en far, og hendes mor fik en ny mand der slog brødrene. Så allerede ved fase 1 er det gået galt - hun har ikke haft et trygt sted at være og omsorgspersonerne har ikke været til at stole på.

Det kommer også til udtryk ved at at man kan læse, at Lisbeth var et meget aggressivt barn. Hun har ikke haft evnen til at løse konflikter på en fornuftig måde.

På børnehjemmet fandt de dog hurtigt ud af at hun var rigtig god i skolen, så de gav hende massere af ekstra opgaver og bøger at læse i, hvilket hjalp da hun mistede følelsen af at føle mindreværd og istedet følte en form for skaberevne.
Dette skaber også en balance i hendes identitetdannelse.

Hendes brødre vil i fremtiden grundet manglende kærlighed fra deres omsorgspersoner, aldrig møde verden og andre mennesker med en grundlæggende følelse af tillid.

Hun har fem børn, som hun behandler godt. Hun fortæller: "Give sine børn den tryghed som hendes barndomhjems manglende."
Dette ses også ved fase 7, hvor hun har en interesse for at skabe og vejlede den kommende generation.