# data[].attributes.body
Plominski natpis je hrvatski glagoljski natpis uzidan na vanjskom zidu crkve sv. Jurja u Plominu. Iz 11. je stoljeća. Kamena je ploča s reljefnim prikazom muškarca u antičkoj tunici i s granom u ruci te naknadno dodanim glagoljskim natpisom: SE E PIS'L S ili Ovo je pisao S.... Prikazan je ilirsko-rimski bog Silvan – bog flore i faune. Pretpostavlja se kako su nekadašnji žitelji Plomina mislili da reljef predstavlja sv. Jurja, čiji spomendan se obilježava 23. travnja te su njegovim imenom nazvali crkvu. Ovaj natpis svjedoči o ranom paralelizmu dvaju kulturnih zakona na istarskom prostoru: romanski znak je antički reljef, a slavenski, odnosno hrvatski znak je hrvatski jezik i glagoljsko pismo.

Tara Malić 8.e

# data[].attributes.body
(1806-1862) Bio je hrvatski pjesnik, svećenik i narodni preporoditelj. Pavao Štoos je zapažena ličnost među hrvatskim domoljubima, autor je poznate elegije Kip domovine vu početku leta 1831. Bio je pesimistično gledao na naše prilike i zemlju vidio u tamnici i mraku. Osim književnosti bavio se i glazbom.
Godine 1862. imenovan je zagrebačkim kanonikom, ali je umro prije nego je primio svoju dužnost.

Antonio Zeko 8.e

# data[].attributes.body
(1812.-1882.): biskup i narodni preporoditelj. Promicao je vjerski, kulturni i gospodarski napredak istarskih Hrvata. Zaslužan je za osnivanje brojnih narodnih čitaonica i škola. Njegov molitvenik Oče, budi volja Tvoja postao je ujedno u početnicom hrvatskog jezika u Istri.
Njegova se slika nalazi na novčanici od 10 kuna

Dorian Zebec, 8.e

# data[].attributes.body
Bio je hrvatski biskup, teolog, političar, utemeljitelj središnjih hrvatskih znanstvenih i kulturnih institucija te pisac. Bio je jedna od najznačajnijih i najutjecajnijih hrvatskih ličnosti 19. stoljeća.
Josip Juraj Strossmayer podrijetlom je iz njemačke vojničke obitelji.
Na njegov poticaj hrvatski ban Ivan Mažuranić otvorio je u Zagrebu Hrvatsko sveučilište 1874. godine.
Uz njegovu novčanu pomoć 1866. godine je ustanovljena Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti.
Preminuo je 1905. godine.

Ivo Šutić, 8.e

# data[].attributes.body
-Ljudevit Gaj (Krapina, 8. srpnja 1809. - Zagreb, 20. travnja 1872.), hrvatski političar, jezikoslovac, ideolog, novinar i književnik. Središnja osoba ilirskog pokreta koja je imala i važnu ulogu i u hrvatskom narodnom preporodu.
-1830. u Budimu tiska knjižicu Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja, dvojezično, na hrvatskom i njemačkom, koja mu je pronijela ime cijelom domovinom.
-Potaknut primjerom i nastojanjima Pavla Vitezovića, a po uzoru na već ustrojeni češki pravopis, slovnom reformom nastoji za svaki fonem u hrvatskom jeziku uvesti jedan grafem latiničkog pisma, zbog toga se po njemu hrvatska abeceda naziva još i gajicom, ćime je ujedinio slovopisno hrvatski narod te je , uz to što je bio središnja osoba ilirskog pokreta, postao važna osoba u cijelom narodnom preporodu
-Hrvatsku abecedu koju je reformirao za Hrvate i hrvatski jezik, koriste i susjedni narodi Slovenci, Bošnjaci, Srbi i Crnogorci.

Kristina Marija Vukoja, 8.e

# data[].attributes.body
Hrvatski katolički pokret naziv je za više crkvenih i društvenih gibanja te organizacija na području Hrvatske i Bosne i Hercegovine u prvoj polovici 20. stoljeća koje su nastojale da se organiziranim djelovanjem vjernika laika na sva područja ljudskog života unesu kršćanske vrednote. Područja djelovanja bila su raznolika, a obuhvaćala su socijalna pitanja, udruživanje u zadruge, katolički tisak, odgoj i obrazovanje, odnose Crkve i države, karitativno djelovanje, književnost i umjetnost, pa i politiku. Pokret je okupljao đake, studente, istaknute intelektualce, a proširio se i među seljačkom i radničkom mladeži.

Matej Zrno, 8.e

# data[].attributes.body
-Višeslav je bio knez primorskih Hrvata, oko 800. g.
-Za vrijeme njegove vladavine Hrvati su se pokrštavali
-U 9. stoljeću, svećenik Ivan je izradio prekrasnu predromaničku krstionicu za kneza Višeslava
-Mnogi tvrde da nije sigurno da je Višeslav bio Hrvat
-Zapravo, jedini dokaz o Višeslavovom eventualnom postojanju je Višeslavova krstionica

Klara Bolarić, 8.e

# data[].attributes.body
Andrija Kačić Miošić (Brist kraj Makarske, 17. travnja 1704. - Zaostrog, 12. prosinca 1760.), bio je hrvatski pučki pjesnik i fratar, vezan životom uz franjevački samostan u Zaostrogu. Njegova knjiga Razgovor ugodni naroda slovinskoga, iz 1756. godine, jedno je od najvrjednijih djela hrvatske književnosti 18. stoljeća i jedna od najčitanijih i najizdavanijih knjiga hrvatske dopreporodne književnosti uopće.

Ivona Pejak, 8. e

# data[].attributes.body
Crkva Sv. Križa, prozvana najmanjom katedralom na svijetu, najvredniji je sačuvani spomenik starohrvatskog crkvenog graditeljstva i jedan od ninskih simbola. Izgrađena je u 9. stoljeću, u razdoblju ranog kršćanstva.  U doba hrvatskih vladara služila je kao dvorska kapela obližnjega kneževa dvora. Oko crkve je otkriveno mnogo srednjovjekovnih grobova. Crkvica je zahvaljujući položaju prozora i kutu padanja svjetlosti, svojevrsni kalendar pa se po sunčevim zrakama može odrediti točan datum suncostaja i ravnodnevnice.

Karla Butorac, 8.e

# data[].attributes.body
Bl. Augustin rođen je oko godine 1260. u Trogiru. Zaredio se u Splitu. Kao dominikanac studirao je u Parizu, na Sorbonni 1287.. Godine 1303. imenovan je zagrebačkim biskupom. U Zagrebu je bio vrlo djelatan. Utemeljio je katedralnu školu i knjižnicu. Mnogi su ga plemići zbog njegova značaja i kreposti uzimali kao suca u svojim medusobnim sporovima. Zbog svoje svetosti života, velike kulture, snažne rječitosti medu svim ugarsko-hrvatskim biskupima uživao je velik ugled. Nakon posjeta papi u Avignonu 1318., nije se više smio vratiti u Zagreb, jer se zamjerio ugarsko-hrvatskom kralju Karlu I. Robertu. Tako je imenovan biskupom u južnotalijanskom gradu Svete Marije, Luceri, gdje je umro godine 1323., na glasu svetosti. Pokopan je u Luceri. Carlo Sisto piše da su "Hrvati uzalud pokušavali kradom oteti blaženikovo tijelo". Narod ga je poradi brojnih čuda što ih izvedoše njegove relikvije, medu ostalim ozdravljenje nijemih i opsjednutih, brzo počeo štovati. To je štovanje 1702. službeno potvrdio papa Klement XI., proglasivši ga blaženim. U novije vrijeme opet je sve ispitano pa ima nade da se proglasi svetim.

Borna Odrljin , 8.e

# data[].attributes.body
- Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483.,kada je, prema podatcima tiskanje bilo završeno.
- Misal svjedoči o društvenom, gospodarskom, kulturnom i intelektualnom potencijalu Hrvata u drugoj polovini XV.stoljeća.
-Misal prvi spominje zadarski nadbiskup Matej Karaman, potom slovenski filolog Jernej Kopitar, a 1820. godine i bjeloruski slavist i orijentalist Mihail Bobrowski.
- Sačuvano je jedanaest nepotpunih primjeraka i šest fragmenata od kojih se pet čuva u Zagrebu, dva u Nacionalnoj i sveučilišnjoj knjižnici te dva u knjižnici Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti(HAZU).
- Ostali primjerci se čuvaju u Kongresnoj knjižnici u Washingtonu, Ruskoj nacionalnoj knjižnici u Sankt Peterburgu, Austrijskoj nacionalnoj knjižnici u Beču te dva primjerka u knjižnici u Vatikanu.

Lucija Košković, 8.e

# data[].attributes.body
Splitski crkveni sabori, skupni naziv za više crkvenih sabora koji su se održali u Splitu u ranom srednjom vijeku, a čiji su zaključci imali značaj za prostor čitave ondašnje Hrvatske države.

U ovom kontekstu, osobito su važna dva sabora održana u 10. Stoljeću , a sazvana u doba pape Ivana X

Tin Boban, 8. E

# data[].attributes.body
Bašćanska ploča je starohrvatski spomenik, pisan prijelaznim oblikom glagoljice. Napisana oko 1100. godine. Pronađena je 15. rujna 1851. u crkvi sv. Lucije u Jurandvoru kod Baške na otoku Krku, zahvaljujući bašćanskom kleriku Petru Dorčiću.
Spomenikom je dokumentirano darovanje zemlje kralja Dmitra Zvonimira mjesnom benediktinskom samostanu. Danas se čuva u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti(HAZU), a u crkvi Sv. Lucije nalazi se njena kopija.

Kristina Kamenjašević, 8. e

# data[].attributes.headline
Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti

# data[].attributes.subject
Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti

# data[].attributes.body
-HAZU je najviša hrvatska znanstvena i umjetnička institucija.
-Utemeljitelj HAZU bio je Josip Juraj Strossmayer.
-Akademija potiče i organizira znanstveni rad i zalaže se za primjenu postignutih rezultata, razvija umjetničku i kulturnu djelatnost i brine o hrvatskoj kulturnoj baštini i njezinoj afirmaciji u svijetu.
-Objavljuje rezultate znanstvenih istraživanja i umjetničkog stvaralaštva.                                        -Daje prijedloge i mišljenja za unapređivanje znanosti i umjetnosti na područjima koja su od osobite važnosti za Republiku Hrvatsku.
-Akademija je započela 1866. godine sa 16 redovitih članova, dok ih je danas 160.

Vlahović Laura, 8.e

# data[].attributes.body
-rođen u sloveniji 1850. g.
-Završio je teološki studij u Beču i zaređen za svećenika 1874., a doktorirao 1881. Potom predaje na teologiji.Započinje izdavati katolički časopis Rimski katolik
-Godine 1896. postaje krčki biskup. Odmah započinje s osnivanjem vjerskih društava te s aktivnostima vezanim uz katoličko izdavaštvo, uključujući osnivanje tiskare Kurykta u Krku. Tamo počinje 1901. godine izdavati zajednički mjesečnik za hrvatske i slovenske svećenike klanjaoce Sanctissima Eucharistia; koji 1911. godine dobi ime „Svećenička zajednica”, jer su Slovenci osnovali svoj vlastiti časopis „Vzajemnost.” Sazvao je dvije biskupske sinode. Najvažnije pak je pokretanje časopisa za kršćansku filozofiju Hrvatska straža za kršćansku prosvjetu 1903. godine.
-Poslije 1. svjetskog rata talijanske vlasti su prognale Mahnića iz Krka u Frascati kod Rima. Tamo se teško razbolio od raka te odlazi u Zagreb, gdje i umire na glasu svetosti 14. prosinca 1920.
Tomislav Zeko, 8.e

# data[].attributes.body
-Učeni Grci iz Soluna koji su ujedno i misionari vješti sa slavenskim jezikom.
-Knez Rastislav ih je tražio da prevedu Bibliju (najvažnije dijelove) na slavenski jezik.
-Izumili su staroslavensko pismo glagoljicu.
-Germanski svećenici su ih pred papom Hadrijanom II. optužili za krivovjerje, ali papa je odobrio bogoslužje na slavenskom jeziku.Kasnije je isto tako i papa Ivan VIII. stao u obranu slavenskog bogoslužja.
- Nakon Ćirilove smrti (14.2.869.) Metod nastavlja sa radom i prevodi cijelu Bibliju i naposljetku umire (6.4.885.).
Lara Kovačević, 8.e

# data[].attributes.body
Bratoštine su društveno-vjerske, odnosno staleško-stručne udruge vjernika. U srednjem vijeku bratovštine su se organizirale na staleškoj osnovi, a u novije im je doba zadaća promicanje posebnih pobožnosti. Iako su bratovštine najčešće okupljale pojedince slična ili istoga društvenog položaja, razlikuju se od cehova, koji su prije svega strukovne udruge. Osnovna je zadaća bratovština njegovanje pobožnosti, dobrotvornosti i socijalne zaštite članova (bratima). Osim toga, nerijetko se brinu i za hospitale, župne crkve i slično. Povijesni tragovi o prvim bratovštinama sežu u IV. i V. st.

Iva Matić, 8.e

# data[].attributes.body
-Rođen 1898. u Krašiću
-Alojzije je završio četiri razreda u mjesnoj osnovnoj školi, pa je 1909. poslan u Zagreb u klasičnu gimnaziju kao učenik koji plaća školovanje. Maturirao je 1916. godine
-Zagrebački nadbiskup i kardinal. Papa Ivan Pavao II. ga je proglasio blaženim 3. listopada 1998. u Mariji Bistrici
-Smatra se jednim od velikana Katoličke Crkve u Hrvatskoj
-Na njegov prijedlog osnovan je Caritas Zagrebačke nadbiskupije, kojem je bio na čelu
-umro 1960. godine
Petra Župetić, 8.e

# data[].attributes.body
-Valunska ploča je dvojezični (starohrvatski i latinski) i dvografijski natpis (glagoljica i latinica) s nadgrobne ploče pronađen na groblju u Valunu na Cresu.
-Na njoj je dvama jezicima i dvama pismima zabilježeno da pod pločom počivaju pokojnici triju generacija jedne valunske obitelji 11. st. ; baka, njezin sin i unuk.
-Valunska ploča je danas ugrađena u zid crkve sv. Marije u Valunu.                                       - Valunska ploča jedan je od najstarijih hrvatskih epigrafskih spomenka, uz Plominski natpis i Krički natpis koji su također iz 11. stoljeća, ubrajamo ju u najstarije spomenike hrvatskoga jezika (sadrže pokoji trag staroslavenskog).
Borna Lasić, 8.e

# data[].attributes.body
-Hrvatski pisac, jezikoslovac i isusovac
-Školovao se u Pagu, u Ilirskom kolegiju u Loretu te u isusovačkom Rimskom kolegiju. U isusovački je red stupio 1595., a zaređen je 1606.
-Autor je niza značajnih djela među kojima ističemo prvu gramatiku hrvatskoga jezika Institutionum linguae Illyricae libri duo.
-Najbrojnija su mu nabožna djela: Način od meditacioni, Pjesni duhovne, Život sv. Ignacija, Zrcalo nauka krstjanskoga, Život Gospodina našega Isukrsta.

Karmen Sporiš, 8.e

# data[].attributes.body
-Napravio ju je svećenik Ivan u vrijeme kneza Višeslava u 9. stoljeću
-Napravljena je iz pobožnosti i na čast sv. Ivana Krstitelja, da zagovara njega i njegove štićenike
-Jedan je od najznačajnijih spomenika hrvatske kulture iz ranog srednjeg vijeka
-Pretpostavlja se da je krstionica u početku bila u Ninu, u baptisteriju
-Krstionica je isklesana iz  mramora te ima šesterostranični oblik visine 90 cm i promjera otvora 120 cm
-Nakon Drugog svjetskog rata prenesena je u Muzej hrvatskih arheoloških spomenika u Splitu, gdje se i danas nalazi

Nina Brozović, 8.e

# data[].attributes.body
-Bio je hrvatski matematičar, astronom, geodet, fizičar i filozof; isusovac.
-Školovanje započeo u Dubrovniku u Collegium Ragusinum, a nastavio u isusovačkom zavodu Collegium Romanum u Rimu.
-Studirao retoriku, filozofiju i teologiju.
-Kao student teologije počeo je 1740. predavati matematiku u Collegium Romanum.
-Za svećenika se zaredio 1744. i preuzeo katedru matematike do 1760.
Ivan Sučec, 8. e

# data[].attributes.body
-Otac mu je bio Elek (Aleksije) Vrhovac, graničarski kapitan, a majka mu je bila Antonija Znikija.
-Rujna 1775. zaređen za đakona.
-Na Badnjak iste godine zaređen za svećenika.
-Bio je profesor i u zagrebačkoj Klasičnoj gimnaziji od 1776. do 1787. godine.
-Potvrđen je i zaređen za biskupa 1788. godine.
- 1808. predlaže Hrvatskom saboru da se njegova knjižnica otvori javnosti.
Mihael Vrazic, 8. e

# data[].attributes.body
Branimir je vladao od 879. do 892. Oslobodivši Hrvatsku od Bizantskog utjecaja, knez Branimir ne prihvaća zaštitu od Franaka. Želeći sačuvati hrvatsku samostalnost, okreće se papi Ivanu VIII., najvećemu duhovnom autoritetu tadašnje Europe, koji brani prava i slobode svih naroda.  Neposredno nakon preuzimanja vlasti, Branimir se pismom  obraća papi. U sačuvanom odgovoru papa priznaje Branimira suvremenim vladarom, a Hrvatsku slobodnom i samostalnom državom.
Dora Drčić, 8.e