# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Övningarna kan behöva anpassas till specifika åldersgrupper och tar även olika mycket tid i anspråk.

Övningar, årskurs 1-3

Flaggövning

EU grundades för att minska risken för krig, för om länder samarbetar med varandra minskar risken för konflikter. Detta är utgångspunkten för denna övning. Eleverna ska, i grupper om tre-fyra, måla EU-flaggan på ett A4. När flaggan är färdig skall den klippas i mindre bitar. Därefter skall grupperna göra en samarbetsövning, under tystnad, genom att pussla ihop flaggan.

Här får läraren ett utmärkt tillfälle att studera gruppdynamiken samt att diskutera fördelen med ett väl fungerande samarbete. Dokumentera övningen genom att ta kort på eleverna, dessa bilder kan användas under t ex. öppet hus på skolan, i nyhetsbrev och läggas upp på skolans informationssida.

Efter att barnen har gjort övningen sker en diskussion kring vad som var lätt, eller svårt, varför vi samarbetar med andra länder och hur det kopplar till EU:s framväxt och dagens EU. Här går även exempelvis att lyfta en aktuell fråga som Brexit.

Kartövning

Läraren delar ut ett A3-papper med Europas karta, i form av en blindkarta. Eleverna skall med hjälp av digitala verktyg ta reda på vilka länder som tillhör EU. De skall skriva in ländernas namn och färglägga dessa. Vidare kan de klippa ut länderna som tillhör EU för att få se hur Europa ser ut utan EU-länderna. Allt för att få en geografisk uppfattning av EU och av Europa. Läraren berättar också om EU och varför vi firar Europadagen.

Utöver detta kan läraren t ex skriva ut ordet "hej" på olika språk för att sedan be eleverna gissa och placera ut ordet på europakartan, eller att eleverna ska ta sätta ut huvudstäderna på EU:s länder.

EU och Minecraft

Minecraft är något som varje elev använder sig av eller känner till. Tanken är att eleverna skall välja ut en berömd europeisk byggnad eller landmärke och bygga den i Minecraft. Förslagsvis arbetar eleverna i samma digitala miljö och ges möjlighet att hjälpa varandra i arbetet.

När arbetet är klart ska eleverna skriva en berättelse eller en faktatext om byggnaden, som knyter an till Europa och EU. Eleverna går sedan runt på sightseeing i den digitala miljön och hälsar på varandra, för att därefter ta del av varandras presentationer.

I den här övningen får eleverna träna sin förmåga att söka fakta, skriva en text, arbeta digitalt använda kreativitet och tillämpa kunskap.

Quizz och EU

Det finns flera olika quizz på nätet som på olika sätt kan användas för att låta eleverna lära sig mer om EU, men också för att eleverna kan pröva sin kunskap.

En god idé är att låta eleverna enskilt eller i grupper besvara frågorna, för att sedan diskutera frågorna i helgrupp. En variant är att eleverna gör sina egna quizzar, antingen digitalt eller analogt, som sedan kompisarna får prova på. Ett alternativ är också att eleverna gör en tipspromenad om EU och bjuder in andra elever på skolan.

Wiki-mini

Använd den digitala plattformen wikimini, ett uppslagsverk som skrivs av barn och ungdomar, med hjälp av vuxna. Syftet är att låta eleverna skriva korta faktatexter om saker kopplade till EU, så som "vad är EU?", "varför finns EU?" eller "vad jobbar EU med?". Det går även bra att skriva faktatexter om Europa, exempelvis kända byggnader, huvudstäder eller annat som intresserar och skapar nyfikenhet.

Du kan utveckla övningen genom att låta eleverna skriva på engelska alternativ något annat språk som finns representerat i klassen.

Publicera sedan texterna.
Till Wikimedia
Karta - ta reda på förförståelsen

Ta reda på elevernas förförståelse för EU länderna samt kartan genom att låta dem, i grupp, skissa upp EU-kartan ur minnet. Låt sedan olika gruppernas jämföra sina resultat och låt dem sedan utifrån ny kunskap det revidera sin karta. Avsluta med att grupperna får jämföra sina kartor med den korrekta kartan för slutlig revidering. Övningen visar på elevernas progression under lektionen samt ger dig som pedagog möjlighet att ta reda på elevernas förförståelse utav EU-kartan.

Skapa ett bräd- /digitalt spel om EU

Låt eleverna skapa ett brädspel om EU. Uppdraget kan göras i mindre grupper eller i helklass, det kan vara analogt eller digitalt. Med fördel kan en smartboard användas för att bygga upp spelplanen. Låt eleverna konstruera frågor utifrån tidigare inhämtning av fakta. Om ni väljer att göra spelet digitalt kan eleverna spela spelet hemma, på fritids eller dela med andra klasser. Syftet med övningen är att eleverna får användning utav sin faktainhämtning på ett kreativt sätt, och att du som lärare får tillfälle att diskutera oklarheter rörande EU med din klass.

Korta gestaltningar om EU

Denna övning är avsedd att låta eleverna gestalta information om varför EU en gång bildades. För de yngre eleverna bör fakta inhämtningen ha skett i förväg och med handledning utav pedagog. För något äldre barn kan inhämtning av fakta ske i samband med gestaltningen, med fördel har du som pedagog tagit fram ett antal sidor på nätet som eleverna kan använda sig av. Låt sedan eleverna gestalta/dramatisera den information de hittat och spela upp för varandra.

Efteråt delas eleverna in i bikupor om 4-6 elever med några från respektive grupp, och diskuterar EU:s utveckling. Det är bra om läraren har förberett några frågor, till exempel: Varför finns EU? Vilka fördelar finns det med det som görs idag? Varför samarbetar länderna och hur kommer det sig att man samarbetar mer nu än förr? Slutligen presenteras och diskuteras resonemangen i helklass. Övningen bör anpassas efter ålder och förutsättningar, exempelvis genom att de yngre eleverna gör enklare pjäser medan de äldre gör något mer utvecklade och längre presentationer. Övningen tar några lektioner i anspråk.

Övningar, årskurser 7-9 och gymnasiet

Brexit

Storbritannien har valt att lämna EU men hur kommer övriga EU att reagera/klara sig? Den här övningen ger eleverna möjlighet att på ett mer abstrakt plan fundera kring vad det innebär att någon lämnar en grupp. Sedan hjälper läraren till att göra det abstrakta mer konkret genom att använda övningen på EU och Storbritannien.

Övningen går till så att eleverna delas in i grupper. De ska sedan reflektera och diskutera hur det skulle kännas om en viktig kompis i gruppen, eller en viktig spelare i ert fotbollslag lämnar gruppen. Kanske för att den flyttar, eller för att den hellre vill vara med ett annat kompisgäng eller fotbollslag. Eleverna ska även diskutera hur gruppen går vidare när personen väl har lämnat.

Nästa steg är att läraren översätter kompissituationen till Storbritannien och EU, dvs Brexit? Kan det fungera på detta sätt även mellan länder? Eleverna ges möjlighet att fundera och diskutera likheter och skillnader.

Valdeltagande, viktigt för demokratin!

Valdeltagandet till Europaparlamentet har i flera länder sjunkit. I Sverige har det ökat något de senaste två valen. Europaparlamentsvalet är viktigt då de påverkar allas våra liv i Europa. Övningen handlar om att diskutera Europarlamentsvalet och valdeltagande.

Läraren inleder övningen med att ställa några frågor om Europaparlamentsvalet. Exempelvis hur gammal måste en person vara för att få rösta, hur ofta äger valen rum, hur stort är valdeltagandet i Sverige och i övriga EU. Läraren använder mentometer som metod, dvs. att eleverna besvarar digitalt för att snabbt visualisera svaren och ge en möjlighet att svara anonymt. Har skolan inte de digitala verktygen går det bra med att skriva ned svaren eller ha handuppräckning. Detta moment ger baskunskap till eleverna och hjälper dem att komma in i frågeställningarna.

Eleverna delas sedan in i mindre grupper för att diskutera tre frågeställningar: a, Varför minskar i vissa länder valdeltagandet i Europaparlamentsvalet b, Vad blir konsekvenserna av ett minskat valdeltagande i Europa c, Vad kan EU och vi medborgare göra för att öka valdeltagandet?

Sedan diskuterar eleverna frågorna i storgrupp. Läraren ser till att leda diskussionen och även komma in med konkreta exempel från omvärlden och fakta om EU.

EU och jag

EU kan kännas en aning långt borta för eleverna. Den här övningen handlar om att eleverna ska få fundera kring hur EU påverkar deras vardag.

Eleverna genomför quizzen:
Till quizzen "Hur påverkar EU min vardag?"
Därefter får eleverna gruppvis välja ut områden som påverkar dem i vardagen och lära sig mer om det, genom att söka information på nätet. Exempelvis konsumentfrågor, studier, resor etc. Det finns många olika sajter med information och det ger också eleverna möjlighet att källkritiskt granska källorna.

Slutligen redovisar eleverna sina arbeten för varandra. Ett förslag är att redovisa och samla resultatet exempelvis i en blogg eller på någon annan gemensam digital yta.

På gång i EU

Det händer mycket inom Europa som lyfts fram i media. Den här övningen handlar om att jobba kring aktuella och viktiga frågor i Europa som påverkar oss.

Eleverna får i uppgift att ta rollen som en nyhetsredaktion och gruppvis leta upp aktuella nyheter och information gällande områden som exempelvis mänskliga rättigheter, migration, miljö, Brexit och att det är snart val i flera länder inom EU.

Eleverna väljer ut en särskild nyhet och söker mer information, bearbetar nyheten och presenterar den på lämpligt sätt, exempelvis via en tidningsnotis, radioinslag eller som ett filminslag. Detta blir också en övning för eleverna att träna sig i att jobba källkritiskt.

Nyhetsinslag

Låt eleverna skapa nyhetsinslag kopplade till EU. Exempel skulle kunna vara "En viktig händelse i något EU-land och hur det påverkade människorna i landet", "Varför finns EU - en historisk tillbakablick ", "Därför är EU viktigt" eller liknande öppna frågor som måste undersökas av grupperna. Skapa sedan ett längre nyhetsprogram med de olika inslagen. Publicera på någon digital yta för att nå fler tittare (mottagare).

# data[].attributes.attachment_link.title
Material att använda i undervisningen om EU | Skolambassadör för EU | Utbyten.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Övningarna kan behöva anpassas till specifika åldersgrupper och tar även olika mycket tid i anspråk. EU grundades för att minska risken för krig, för om länder samarbetar med varandra minskar risken för konflikter. Detta är utgångspunkten för denna övning. Eleverna ska, i grupper om tre-fyra, måla EU-flaggan på ett A4.

# data[].attributes.body
Världsbokdagen 2019

# data[].attributes.attachment_link.description
On World Book and Copyright Day, UNESCO calls on its partners to share the message that books are a force to address contemporary challenges, to understand political and economic realities, and to combat inequalities and misinformation.

# data[].attributes.attachment_link.title
Welcome to EU and ME - EU and ME - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.title
Educator Center Overview - Microsoft Learn Educator Center

# data[].attributes.attachment_link.description
Microsoft Learn for Educators takes the best of Microsoft Learn online learning paths and helps you to bring instructor-led training materials from Microsoft into your courses. This program provides members with access to Microsoft ready-to-teach curriculum and teaching materials aligned to industry-recognized Microsoft Certifications.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"A book is a link between the past and the future. It is a bridge between generations and across cultures. It is a force for creating and sharing wisdom and knowledge."
På Världsbokdagen (World Book and Copyright Day) den 23 april uppmärksammar Unesco böckers, författares och upphovsrättens betydelse för att sprida idéer och kunskap och för att bidra till förståelse och tolerans mellan människor. Dagen instiftades av Unesco 1995 för att sprida glädje kring böcker och läsning samt för att uppmärksamma vikten av yttrandefrihet, tryckfrihet och författares rättigheter. Målet med Världsbokdagen är också att visa att böcker kan användas som ett verktyg för att arbeta för fattigdomsbekämpning och fredsbyggande.

Den 23 april är ett symboliskt datum inom litteraturvärlden då detta är en minnesdag för Cervantes, Shakespeare och Inca Garcilaso de la Vegas. I år uppmärksammas särskilt Shakespeare den 23 april eftersom det är 400 år sedan han avled. Boken kan, enligt Shakespeare, motverka "människans förbannelse - dårskap och okunnighet".

Läs här vad Unesco skriver om Världsboksdagen!

Här hittar du material om Världsbokdagen. Klicka på bilderna eller länken för att ladda ner dem:
Vykort Världsbokdagen Världsbokdagens logga: Affisch Världsbokdagen:

# data[].attributes.attachment_link.description
"A book is a link between the past and the future. It is a bridge between generations and across cultures. It is a force for creating and sharing wisdom and knowledge." På Världsbokdagen (World Book and Copyright Day) den 23 april uppmärksammar Unesco böckers, författares och upphovsrättens betydelse för att sprida idéer och kunskap och för att bidra till förståelse och tolerans mellan människor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att tala flera språk är ett bra sätt att höja sina aktier på partnermarknaden. När språkutbildningsföretaget Kaplan frågade sina, i sammanhanget något jäviga, studenter svarade 98 procent att de attraherades av människor som behärskar flera språk. Liknande siffror fick konkurrenten Rocket languages, där 79 procent tände på flerspråkighet.

Nu är dessa undersökningar ingen rocket science direkt. Men de 79 procenten av Rocket languages svarspersoner var ändå rätt ute när de dessutom ansåg att den som talar flera språk är extra intelligent.

En rad mer gediget vetenskapliga studier de senaste åren har visat på flerspråkighetens gynnsamma effekt för tänkandet.

I en summering av forskningsläget, i tidskriften Science 2010, slogs det fast att flerspråkighet ökar den exekutiva förmågan: att ta in information, bearbeta den och därtill agera adekvat. Dessutom tyder det mesta på att flerspråkigheten skyddar mot demens. Dessa rön har sedan dess utvecklats vidare i ett flertal studier.

I januari 2011 visade kanadensiska forskare att fransk-engelskspråkiga barn redan vid två års ålder hanterar distraktioner bättre än sina enspråkiga kompisar. I april samma år kunde man läsa i tidskriften Child Development att barn som föds in i tvåspråkighet är bättre på att multitaska, det vill säga snabbt skifta fokus mellan olika uppgifter. Och ett brittisk-italienskt forskarlag hade jämfört 62 barn som talade dels engelska och gaeliska, dels italienska och sardiska, med jämnåriga som bara talade engelska respektive italienska. Kompetensen att växla mellan språk visade sig spilla över och göra de tvåspråkiga barnen mer kvicktänkta när de ägnade sig åt matematik, problemlösning och andra kreativa utmaningar. Nyligen visade dessutom den kanadensiska flerspråkighetsforskaren Ellen Bialystok och hennes spanska kolleger att flerspråkiga barn har bättre arbetsminne, det vill säga förmåga att hålla en mängd information i huvudet medan man utför en uppgift. Barnen i studien var mellan fem och sju år gamla, en viktig period i arbetsminnets utveckling. Dessutom visade det sig att ju komplexare uppgifter som forskarna gav barnen, desto större blev skillnaden mellan de en- och tvåspråkiga barnen.

Det här försprånget finns även hos äldre. I Journal of Neuro-science kunde man i januari läsa om 60-68-åringar som varit tvåspråkiga sedan barndomen. Trots att de skiftade fokus snabbare än kontrollgruppen hade de lägre aktivitet i frontallobens bark, det område i hjärnan som brukar lysa upp på magnetkamerabilder när vi har många bollar i luften.

Precis som i barnstudierna förklarar forskarna resultaten som en bonuseffekt av den träning i kognitiv flexibilitet som det innebär att ständigt skifta språk.

Efter ett långt flerspråkigt liv har detta gett en så kallad kognitiv reserv, som fungerar som en buffert mot demens. Ett i raden av belägg var en studie från 2010 av 200 alzheimerpatienter. Forskarna såg att sjukdomsförloppet försköts upp till fem år hos de två- eller flerspråkiga patienterna.
I deras hjärnor syntes samma nedbrytning av vävnad som hos de enspråkiga, men den kognitiva reserven höll tillbaka symtom som försämrat minne och förvirring. Det här har fått vissa forskare att tala om flerspråkighet som ett sätt att stärka motståndskraften mot demenssjukdomar i global skala i en alltmer kommunicerande värld.

"Det är slående hur det ökande intresset för flerspråkighet har resulterat i ett växande antal forskningsstudier, vetenskapliga tidskrifter och böcker", skriver psykolingvisten François Grosjean i ett mejl. Med över 40 års forskning, en rad böcker och en välbesökt blogg i sitt cv är denne fransk-, engelsk- och teckenspråkige schweizare en veteran på området.

- Enspråkiga har studerats sedan språkvetenskapens födelse, flerspråkiga i mycket mindre utsträckning. Men med tanke på att halva världens befolkning är flerspråkig är det logiskt att forskarna satsar allt mer på det här ämnet, konstaterar han och har därmed nämnt det antal som brukar anges för hur många som är två- eller flerspråkiga i världen. Några exakta beräkningar finns dock inte, bland annat beroende på att definitionerna inte direkt är huggna i sten.

Redan termerna tvåspråkig och flerspråkig är förvirrande, eftersom den som talar fler än två språk inkluderas i tvåspråkighetsbegreppet så länge det inte handlar om just distinktionen mellan två och flera språk. Och vice versa räknas en person med två aktiva språk oftast in under flerspråkighetsparaplyet. Dessutom har äldre, snävare avgränsningar fått ge vika. Till det förgångna hör idén om att den tvåspråkiga ska ha fötts in i sina språk, liksom att man måste kunna alla sina språk lika bra.

- Det är en naiv och förenklad bild. Jag har träffat få som är tvåspråkiga på samma nivå, säger Carla Jonsson på Centrum för tvåspråkighetsforskning vid Stockholms universitet.

För henne är de huvudsakliga frågorna i stället hur ofta man använder språken och vad man identifierar sig som. Uppvuxen i Umeå med svenska och spanska ser hon till exempel sig själv som tvåspråkig, även om hon lika gärna skulle kunna definiera sig som trespråkig efter ett antal år i Kalifornien. Där skrev hon delar av sin doktorsavhandling som hon lade fram vid Umeå universitet 2005, om pjäsförfattare som blandar engelska och spanska i så kallade chicano-pjäser.

Hon förklarar att det är vanligt att flerspråkiga har ett majoritetsspråk som de använder och utvecklar i skolan. Sedan har de ett eller flera språk som de talar i det privata. Inte så konstigt då att språkkompetenserna kommer att skilja sig åt: det ena språket blir det akademiska, teoretiska och professionella språket, det andra blir det nära och intima.

Dessutom blandar de flesta sina språk. I ett pågående samarbetsprojekt studerar forskare från flera länder hur skolungdomar i Storbritannien, Nederländerna, Danmark och Sverige genom så kallad kodväxling blandar inte bara två språk utan ofta upp till fem språk under en helt vanlig skoldag.

Kodväxling är den språkvetenskapliga term som står för att stoppa in ord från två eller fler språk i samma mening. Ibland kanske man börjar en mening på ett språk för att sedan avsluta den på ett annat. Att det var så utbrett med fler än två språk var något som förvånade Carla Jonsson och de andra forskarna som inom ramen för projektet följde ungdomar i några Stockholmsskolor.

- Fler elever var flerspråkiga än tvåspråkiga. Vi undersökte skolor som var officiellt tvåspråkiga. Det var vanligt att elever använde tre till fyra språk dagligen, och vissa elever använde fem.

Kodväxling används för att uppnå olika syften, precis som i Carla Jonssons avhandling där chicano-författarna växlar språk mitt i meningarna.

- Författarna använde de olika språken för att uppnå nyansskillnader. Det spanska ordet kanske uttrycker något som det engelska inte har i sina konnotationer eller tillämpar på samma sätt. Man kan till exempel använda spanska för att visa att man står någon nära eller för att markera ett visst avstånd till någon som inte talar språket. Och ibland användes kreativa språkblandningar för att uppnå humoristiska poänger.

I sin bok Bilingual: life and reality (2012) påpekar François Grosjean att kodväxling framför allt används för att vissa saker uttrycks bättre på vissa språk: kodväxlaren söker helt enkelt le mot juste. Till de mindre trevliga aspekterna av kodväxling hör annars att plötsligt säga något på ett språk som man vet att vissa i sällskapet inte förstår.

François Grosjean tar ett exempel där en av två sjuksköterskor med franska som gemensamt andraspråk säger ça me paraît grave ('det verkar allvarligt'), i övertygelsen om att patienten inte ska förstå allvaret i sin åkomma. Det är dessutom att gå över ån efter vatten, då sjukvården ju redan har sitt latinska lingua franca att kodväxla över huvudet på sina patienter med.

Om forskningen tidigare såg på kodväxling som en brist, så dominerar en mer tillåtande syn i dag. När Carla Jonsson studerade elever i svensk-engelska skolor kunde hon iaktta att gränserna mellan språken är så flytande att det blir svårt att ens tala om kodväxling.

- Eleverna glider mellan språken så mycket att de inte tänker på att de talar två språk, säger Carla Jonsson, innan hon påpekar att man inom forskningen till och med börjar ifrågasätta relevansen i att tala om växlingar mellan färdigpaketerade språk.

I stället talar hon om ett kontinuum. Det kan beskrivas som en färgskala där de olika färgerna flyter in i varandra utan markerade gränser. I varje stund blandas språkkulören beroende på situationen.

Inte heller den gamla käpphästen att föräldrar med olika modersmål ska tala ett språk med sina barn gäller längre. Även den som har kodväxlat med mamma och pappa sedan vaggan lär sig var gränserna mellan språken går.

- Forskningen visar att barnen ändå brukar separera språken förr eller senare. Jag tycker därför inte att det är nödvändigt för alla föräldrar att konsekvent och enbart använda ett språk med barnen. En del föräldrar kanske själva brukar använda två eller flera språk i sin vardag, och då blir det ju mer naturligt att använda dem också med barnen, säger Carla Jonsson.

En studie i Psychological Science visar att barn vars mammor har talat två språk under graviditeten hör skillnad på språken som nyfödda, något som forskarna kunnat avläsa i bebisarnas sugmönster när de ammas. Och i februari publicerades en kanadensisk studie som visar att bebisar redan vid sju månaders ålder börjar hålla ordning på de olika språk som omgivningen använder, med hjälp av skillnader i satsmelodin.

I och för sig har forskare noterat att tvåspråkiga barn ofta bygger upp ordförrådet i respektive språk aningen långsammare - något som kan förstärkas av kodväxlande föräldrar, enligt en färsk studie vid spädbarnslabbet på Concordia-universitetet i Kanada. Men tack vare de kognitiva fördelar som tvåspråkiga barn har generellt, och deras bättre förståelse av strukturerna i språk, jämnar det ut sig med tiden. När barn med språksvårigheter har mätts finns det inga skillnader mellan flerspråkiga och andra barn.

Den som är tvåspråkig blir lätt tre-, fyr- eller femspråkig enligt en studie från 2009, som visar att tvåspråkiga barn är nästan dubbelt så snabba som andra barn på att lära sig nya ord på ett tredje språk. Dessa resultat motsägs av en doktorsavhandling vid Göteborgs universitet från 2011, i alla fall vid första anblicken. Där fick tvåspråkiga gymnasieelever med utländsk bakgrund sämre resultat än sina enspråkigt svensktalande kamrater då de skulle lära sig ytterligare ett språk: tyska. Men när hänsyn togs till elevernas betyg i engelska och svenska, hur många andra språk de hade läst i skolan och föräldrarnas utbildningsnivå, så vändes resultatet till de tvåspråkigas fördel. Dessutom fanns det, enligt avhandlingens författare Johanna Klawitter Beusch, en möjlig felkälla i graden av tvåspråkighet hos de tvåspråkiga. Kanske var deras nivå på de två språken för ojämn för att de kognitiva fördelarna av flerspråkighet skulle ge utslag. Det ser hon i så fall som ett argument för både mer modersmålsundervisning och satsningar på extra svenskundervisning för första och andra generationens invandrare. Liknande slutsatser kom Reza Kormi-Nouri vid Örebro universitet fram till i en studie av tvåspråkiga barn i Iran 2011. De tvåspråkiga barnen, som talade persiska och kurdiska respektive turkiska, halkade efter i ordtester på majoritetsspråket persiska - om de inte fick hemspråksundervisning. En av Reza Kormi-Nouris slutsatser är därför att det är både nivån på och balansen mellan de olika språken som ger de tvåspråkiga fördelarna.

I en studie i Journal of Health and Social Behavior förra året rapporterar dessutom invandrare med ett aktivt modersmål bättre generell hälsa, något som forskarna förklarar med det gynnsamma i att integreras i det nya landet samtidigt som man behåller kontakten med sina rötter.

Sett ur ett samhällsperspektiv är det inte bara en intelligentare och friskare befolkning som kan läggas på flerspråkighetens pluskonto. I en EU-rapport från 2006 anges att omkring en miljon små och medelstora europeiska företag varje år förlorar över 100 000 euro var på grund av bristande flerspråkig kompetens. Men enligt färsk statistik från Skolverket deltar bara 55 procent av de elever som har rätt till det i modersmålsundervisning. Enligt myndigheten kan siffrorna bero på ointresse från eleverna och deras familjer, men också på att skolan och kommunerna inte lyckas erbjuda vad de är skyldiga till.

- Modersmålsundervisning är ett ämne som blivit stigmatiserat. Ofta läggs det sist på dagen när eleverna är trötta och när de andra har gått hem, eller ibland till och med på lunchen när de andra eleverna äter. Modersmålslärarna är dessutom ofta inte integrerade i lärarkollegiet, säger Carla Jonsson, som menar att den svenska skolan lever kvar i en enspråkig norm.

- Man ser det som om det normala är att tala ett språk, även om det globalt inte ser ut så. Där är normen att vara flerspråkig, säger Carla Jonsson.

För François Grosjean är det dags att acceptera flerspråkigheten till fullo. Hans önskelista till samhället har tre punkter: " Vi måste hjälpa barn i språkliga minoriteter att behålla sitt förstaspråk, vi måste stödja språkundervisningen i skolan ännu mer - och vi måste distansera oss från 1800-talsidén om nationalstaten med en nation och ett språk."
Jonas Mattsson är redaktör på Modern Psykologi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Extra allt! Därför är flerspråkiga friskare och smartare

# data[].attributes.attachment_link.description
Minst varannan människa talar två eller flera språk i sin vardag. Och forskningen pekar åt att de dessutom är aningen smartare än resten. Så varför satsar inte skolan mer på alla som har mer än ett språk med sig hemifrån? Att tala flera språk är ett bra sätt att höja sina aktier på partnermarknaden.

# data[].attributes.body
http://skolvarlden.se/artiklar/att-resa-forbattrar-forstaelsen

# data[].attributes.headline
Vad menas med att vara en världsmedborgare?

# data[].attributes.subject
Vad menas med att vara en världsmedborgare?

# data[].attributes.attachment_link.title
What does it mean to be a citizen of the world?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hugh Evans started a movement that mobilizes “global citizens,” people who self-identify first and foremost not as members of a state, nation or tribe but as members of the human race. In this uplifting and personal talk, learn more about how this new understanding of our place in the world is galvanizing people to take action in the fights against extreme poverty, climate change, gender inequality and more. “These are ultimately global issues,” Evans says, “and they can only be solved by global citizens demanding global solutions from their leaders.”

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad gör EU? Hur blir en EU-lag till? Hur påverkas Sverige av EU? Sveriges riksdags EU-information förklarar hur EU fungerar och hur EU och Sverige hänger ihop.

# data[].attributes.headline
Exempel på e-Twinningprojekt (grej of the day)

# data[].attributes.subject
Exempel på e-Twinningprojekt (grej of the day)

# data[].attributes.attachment_link.description
eTwinning erbjuder Europas lärare ett online-nätverk, där du kan hitta en eller flera partner och sedan genomföra pedagogiska samarbeten. eTwinning erbjuder även möjligheter att arbeta i digitala projekt. I den här filmen berättar Emelie Eriksson från Skellefteå hur hon kombinerar Grej of the Day med eTwinning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Matematik som universellt språk – ett eTwinningprojekt på Frödingskolan i Karlstad

# data[].attributes.attachment_link.description
Matematik är ett universellt språk som alla kan förstå, oavsett vilket modersmål man har. Låt dig inspireras av hur Frödingskolan i Karlstad har jobbat med en skola i England.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jenter är en norsk dramaserie som handlar om ett kompisgäng där vi i varje säsong får följa en ny huvudperson med en ny historia.

# data[].attributes.body
http://sverigesradio.se/musikhjalpen

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompetensutveckling för lärare i Europa genom Erasmus+

# data[].attributes.attachment_link.description
Genom Erasmus+ mobilitet skola kan din skola söka pengar för att lärare, skolledare och annan personal ska kunna delta i utbyte och kompetensutveckling med andra skolor i Europa. Den här filmen ger en kort introduktion till de möjligheter som programmet erbjuder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här finns olika förslag på hur din skola kan uppmärksamma Europadagen, som äger rum den 9 maj. Förslagen ska ses som en inspiration att anordna en spännande och engagerande dag tillsammans med eleverna.

Europadagen firas den 9 maj, till minne av den franske utrikesministern Robert Schumans plan 1950 för att skapa ett enat Europa. Tanken med Schumans plan - Schumandeklarationen - var att bevara freden efter andra världskriget och skapa välstånd. Den låg till grund för bildandet av den Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) 1952 - den sammanslutning som i sin tur är grunden för dagens Europeiska union (EU).

Tillsammans med den europeiska flaggan, Europahymnen och euron är Europadagen symboler för den europeiska integrationen. Dagen har firats sedan 1985 och uppmärksammas idag runt om i Europa.
Läs mer om Europadagens bakgrund på EU-upplysningens webbplats
Uppmärksamma Europadagen på skolan

Här är förslag på hur din skola kan uppmärksamma Europadagen. Förslagen är indelade i två kategorier, årskurs 1-6 och årskurs 7-9 samt gymnasiet.

Årskurs 1-6

1. Våra sevärdheter i Europa

I Europa finns många berömda byggnader, t ex Lutande tornet i Pisa, Eiffeltornet, Big Ben etc. Eleverna väljer en berömd byggnad som de skall göra en modell utav. De kan använda sig av spagetti, kartong, papper etc. Endast fantasin sätter gränserna. Eleverna ska även lära sig om landet som byggnaden finns i. Under projektet kan du som lärare prata med eleverna om EU och Europadagen.

Modellbyggandet avslutas med en utställning i aulan eller matsalen, kanske med en prisutdelning där alla är vinnare!

Dokumentera gärna arbetet genom att använda olika digitala verktyg som med hjälp av olika effekter/tekniker spelar in byggprocessen, eftersom det är spännande att se elevernas arbete växa fram i form av en film. Ett förslag är sedan att lägga på musik på filmen från landet i fråga.

2. Mat från Europa

Mat som inspireras av olika europeiska länder serveras i skolmatsalen under Europadagen 9 maj. Eleverna kan exempelvis få vara med och rösta fram vilka maträtter som ska serveras.

Eleverna skapar små informationsblad om de länder vars mat serveras. Antingen görs informationsbladen under förmiddagen den 9 maj, eller veckan innan Europadagen. Informationsbladen ställs upp på borden i skolmatsalen. Informationen kan exempelvis bestå av viktiga fakta, landets flagga och en karta var landet ligger i Europa.

För att skapa extra festlig stämning kan det spelas musik från olika länder i Europa, exempelvis från Eurovision, folkmusik eller annan populärmusik.

På eftermiddagen kan eleverna presentera sina länder för varandra och ni pratar om Europa, EU och varför Europadagen firas.

3. Skapa vårt gemensamma Europa

Det här förslaget handlar om att eleverna på skolan tillsammans ska skapa en del av Europa i sitt klassrum under en veckas tid. Varje klass på skolan tilldelas ett land inom EU. Eleverna läser på om exempelvis landets geografi, kultur, historia, kända personer, byggnader och vad som är typiskt för landet.

När detta är gjort inreder klassen klassrummet på olika sätt med utgångspunkt i landet. Det kan exempelvis handla om att sätta upp olika affischer, spela typisk musik från landet, spela in filmer som visas i klassrummet, rita kartor, möblera om klassrummet, måla flaggor, skapa landstypiska byggnader i lego eller i lera, ja bara fantasin sätter gränserna. Eleverna förbereder också en presentation om sitt land. Målet är att eleverna tillsammans ska omforma hela klassrummet till ett land.

När allt är klart den 9 maj, besöker de varandras klassrum med uppgiften att jämföra deras land med de övrigas. Detta kan med fördel göras i samband med ett öppet hus, så föräldrarna blir delaktiga i sina barns lärande och också får vara med och fira Europadagen.

4. Seminariedag om EU

Anordna en dag med små föreläsningar och workshops. Låt dagen börja med en gemensam uppstart i aulan där syftet med dagen presenteras för eleverna. Låt sedan eleverna gå runt till olika seminarier/workshops kopplade till EU. Beroende på hur lång dagen är kommer eleverna ha fått med sig kunskap rörande EU utifrån flera olika synvinklar.
Ordna det praktiskt genom att:

Du som lärare håller i ett seminarie/workshop på runt 30 minuter flera gånger under dagen. Samordna med kollegor, så att det blir många olika seminarier.

Eleverna går runt till de olika seminarierna (dela in eleverna i grupper som sedan får ett seminarie-schema tilldelat sig).

Avsluta gemensamt i aulan.

Årskurs 7-9 och gymnasiet

1. Filmfestival

Detta förslag handlar om att uppmärksamma Europadagen genom att arrangera en filmfestival med filmer från hela Europa, eller med filmer som kan knytas till relevanta frågeställningar om Europa.

Filmerna har valts ut av elever och lärare, med syftet att visa upp en mångfald av Europa och beröra viktiga frågor, möjligheter och utmaningar.

Dagen inleds med en filmfestivalsinvigning med tal, mingel och tilltugg. I talet kopplas filmfestivalen till firandet av Europadagen. Sedan får eleverna välja själva vilka filmer, utifrån ett festivalprogram, som de vill se. Under dagen går eleverna runt och deltar på de olika filmvisningarna på skolan. Eleverna hinner kanske med 2-3 filmer på en dag. Är någon film extra viktig att alla ser, görs den såklart obligatorisk.

Efter varje film leder en lärare den viktiga efterdiskussionen, där filmen kopplas till relevanta teman, EU och Europa. Här ges eleverna möjlighet att diskutera och reflektera.

Exempel 1: visa film om andra världskriget med efterföljande föreläsning om freden, uppbyggandet av Europa och bakgrunden EU-samarbetet.

Exempel 2: visa filmen Lilja 4-ever med efterföljande diskussion om trafficking och människohandel och vad EU gör och kan göra i frågan.

Exempel 3: Visa filmen An Inconvenient Truth med en efterföljande diskussion om vad EU gör i området hållbar utveckling och klimat och om vilka möjligheter det finns för EU att vara en global röst i klimatfrågan.

Ett förslag är att eleverna röstar fram sin favoritfilm som vinnare av filmfestivalen. Ett annat alternativ är att elever som har deltagit i filmtävlingen på temat " det här betyder EU för mig.", visar upp sina filmer i ett av klassrummet eller i aulan.

2. Demokratitorg med inbjudna politiker

Skolan bjuder in kommun-, regions, riksdagspolitiker och EU-parlamentariker för att ha en dialog med eleverna. Syftet är att skapa möten mellan elever och politiker, öka kunskap och förståelse om våra demokratiska system och en möjlighet att diskutera olika teman.

Eleverna har i förväg valt och förberett sig kring ett antal teman, exempelvis miljö, konsumentfrågor, arbetsmarknad, studier, brottsbekämpning, mänskliga rättigheter och migration. Det kan både gälla sakfrågor som har relevans och koppling mellan exempelvis kommun och EU-nivå, men också generella frågor som är viktiga för unga.

För att ge eleverna bästa förutsättningar har de fått förbereda sig på lektionerna hur EU påverkar oss i vårt dagliga liv, kopplingen mellan Sverige och EU och hur det arbetas med sakfrågorna på lokal/regional/nationell nivå och EU-nivå, samt förberett frågor att ställa till politikerna.

Inbjudna EU-parlamentariker samt övriga politiker sitter utplacerade i de olika klassrummen på skolan och får träffa mindre grupper med elever, exempelvis en klass i taget. I varje klassrum diskuteras en specifik fråga. Elevgrupperna roterar mellan de olika klassrummen. Politikerna får möjlighet att beskriva sitt arbete i parlamentet/kommunen och därefter sker diskussion utifrån elevernas frågor. Syftet med att ha mindre grupper är att det ska bli mer dialog och mindre känsla av föreläsning.

Ett förslag är att lärare sitter med och tar anteckningar för att sedan sammanställa vad eleverna på skolan tycker, vilket blir ett utmärkt material för skolan att jobba vidare med efter Europadagen.

3. Skolan löser EU:s utmaningar!

Under Europadagen beslutar sig skolan att hjälpa EU att lösa olika utmaningar. Det ger eleverna möjlighet att sätta sig in i olika frågeställningar, försöka komma med konkreta lösningar och komma på olika kreativa sätt att presentera lösningarna.

Under några veckors tid har eleverna fått jobba med några olika utmaningar som EU och Europa står inför, exempelvis miljö, freds- och säkerhetspolitik, Brexit, migration, rasism och tolerans, brottsbekämpning och arbetsmarknad.

Under Europadagen delas eleverna in i andra grupper än sina vanliga klasser. Varje grupp får anta en europeisk utmaning som består av en eller flera frågeställningar som lärare har arbetat fram. Under dagen ska eleverna dels beskriva utmaningen, dels komma med lösningar och sedan komma på ett bra sätt att presentera lösningen. Lösningen presenteras i aulan/matsalen i form av en vernissage.

Ett förslag är att vernissagen filmas och att skolan sedan lägger upp den på skolans hemsida

4. Seminariedag om EU

Anordna en dag med små föreläsningar och workshops. Låt dagen börja med en gemensam uppstart i aulan där syftet med dagen presenteras för eleverna. Låt sedan eleverna gå runt till olika seminarier/workshops kopplade till EU. Beroende på hur lång dagen är kommer eleverna ha fått med sig kunskap rörande EU utifrån flera olika synvinklar.
Ordna det praktiskt genom att:

Du som lärare håller i ett seminarie/workshop på runt 30 minuter flera gånger under dagen. Samordna med kollegor, så att det blir många olika seminarier.

Eleverna går runt till de olika seminarierna (dela in eleverna i grupper som sedan får ett seminarie-schema tilldelat sig).

Avsluta gemensamt i aulan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här finns olika förslag på hur din skola kan uppmärksamma Europadagen, som äger rum den 9 maj. Förslagen ska ses som en inspiration att anordna en spännande och engagerande dag tillsammans med eleverna. Europadagen firas den 9 maj, till minne av den franske utrikesministern Robert Schumans plan 1950 för att skapa ett enat Europa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur påverkas Sverige av vad som händer i andra länder? Kan Sverige påverka andra länder?

# data[].attributes.attachment_link.description
Mattias Nylander undervisar i samhällskunskap, historia, internationella relationer och Europakunskap på Sundsgymnasiet i Vellinge. Han är också skolans EU-ambassadör och var en av de som tog initiativet till skolans Europaprofil. Att påstå att han brinner för sitt ämne är ingen överdrift.

# data[].attributes.attachment_link.title
3 Reasons on Why Traveling Abroad Will Have A Huge Impact On Your Life

# data[].attributes.body
https://nordeniskolen.org/sv/

# data[].attributes.body
https://www.epals.com/#/connections

# data[].attributes.body
https://www.etwinning.net/sv/pub/index.htm