# data[].attributes.body
Kan hentes her:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til hovedindhold

Infrastruktur - Rollespil om planlægning af vejudvidelse mellem to byer.

Et undervisningsforløb til naturfagene i udskolingen.

Introduktion

Materialet henvender sig til et tværfagligt samarbejde mellem biologi, fysik/kemi og geografi med fokus på perspektivering i 7.-9. kl. Der er desuden udarbejdet materiale til et forløb i natur/teknologi i 4.-6. kl.

Lærervejledning og elevark

Materialet indeholder lærervejledning med didaktiske overvejelser, samt elevark der er lige til at printe ud og bringe i spil. Undervisningsforløbet er udarbejdet som et rollespil, hvor det gælder om at blive enige om en motorvejsstrækning. Hvis det er muligt, bør et besøg til et vejprojekt i lokalområdet inddrages i forløbet. Det kan være først i forløbet som inspiration til hvad de næste lektioner vil omhandle. I materialet findes vejldning til, hvordan en sådan aftale kan komme på plads.

Hele undervisningsforløbet strækker sig over 8-10 lektioner. Nogle aktiviteter kan udvides eller afkortes så de passer til klassens/gruppernes muligheder og behov. Forløbet er forskelligt fra gruppe til gruppe og det er ikke nødvendigvis de samme læringsmål som grupperne arbejder med.

Læringsmål og færdigheds-/vidensmål fremgår af de enkelte rollekort til de 5 grupper

Formål

Formålet med forløbet er at integrere infrastruktur-projekter som undervisningselement i folkeskolens naturfag og at sikre infrastrukturprojekter en god, lokalt forankret, dialog med naboer og interessenter.

Udarbejdet af

Materialet er udarbejdet i et samarbejde mellem brancheorganisationen Viadania, Vejdirektoratet og Astra* Nationalt Center for læring i natur, teknik og sundhed på baggrund af undervisningsforløb udarbejdet til Silkeborgmotorvejen 2014

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå til hovedindhold Infrastruktur - Rollespil om planlægning af vejudvidelse mellem to byer. Et undervisningsforløb til naturfagene i udskolingen. Materialet henvender sig til et tværfagligt samarbejde mellem biologi, fysik/kemi og geografi med fokus på perspektivering i 7.-9. kl. Der er desuden udarbejdet materiale til et forløb i natur/teknologi i 4.-6.

# data[].attributes.body
Forløb kan hentes her

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til hovedindhold

Algeinnovation er et fællesfagligt naturfagsforløb i naturfagene biologi, fysik/kemi og geografi i forhold til produktion med bæredygtig udnyttelse af naturgrundlaget.

Undervisningsforløbet

Undervisningsforløbet Algeinnovation giver eleverne indblik en verden, hvor vi kan dyrke energi, der kan udnyttes i mange produkter lige fra fødevare til transportindustrien.

Formål og undersøgelsesspørgsmål

Formål med undervisning er, at eleverne udvikler kompetencer i at planlægge egne undersøgelser, formidle resultater i forhold til kontekst og perspektivere naturvidenskabelige undersøgelser i forhold til den omgivende verden.

Eleverne vil få viden om naturens kredsløb, især carbon- og nitrogenkredsløb som levevilkår for alger.

Undersøgelsesspørgsmålene kan formuleres som nedenstående

* Hvordan kan dyrkning af alger udnyttes i industrien til at løse problemer i samfundet?

* Hvordan kan dyrkning af alger optimeres?

Materialets sammensætning

Algeinnovation.pdf er 24 sider pdf, gennemillustreret.

Materialet består af en lærervejledning, beskrivelse af elevaktiviteter og elevark. Først i materialet er en oversigt over kompetence- og færdighedsmål der bliver dækket i undervisningen om Algeinnovation i udskolingen.

Planlægning, arbejdsform og materialevalg

På baggrund af et undersøgelsesspørgsmål skal eleverne komme med løsningsforslag til, hvordan alger kan bruges i industrien. Eleverne arbejder med at optimere algeproduktion og søge information, der kan give dem ideer til udnyttelse af alger.

De arbejder i grupper på 2-3 elever

Eksperimentdesign

Elevernes eksperimentdesign er et centralt element i forløbet. I eksperimentet skal eleverne undre sig, opstille hypotese, designe en undersøgelse, indsamle data og konkludere på data.

Dyrkningsvejledning af alger

Beskrivelse af en række elevaktiviteter

Elevaktivitet 1: Tegn tegningen
Elevaktivitet 2: Læs teksten, Tekst og nøgleord

Elevaktivitet 3: Undersøgelsesdesign

Elevaktivitet 4: Gennemførelse af undersøgelse

Elevaktivitet 5: Undersøgelsesrapport

Elevaktivitet 6: Præsentation

Elevaktivitet 7: Evaluering

Elevark 1 - Læs om nitrogenkredsløb

Elevark 2 - Konstruer et begrebskort

Elevark 3 - Design en undersøgelse

Elevark 4 - Skriv en undersøgelsesrapport

Elevark 5 - Farveskala til algedyrkning

Supplerende materiale

Flere undervisningsmaterialer lægger op til undervisning med planter, herunder nitrogenkredsløb.
For eksempel:
* Kosmos. Fysik 9. kl. Gyldendal
* Xplore. Fysik/kemi 9. kl. GO forlag
* Ny Fysik/kemi 7. Kemisk produktion og forurening. Gyldendal

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå til hovedindhold Algeinnovation er et fællesfagligt naturfagsforløb i naturfagene biologi, fysik/kemi og geografi i forhold til produktion med bæredygtig udnyttelse af naturgrundlaget. Undervisningsforløbet Algeinnovation giver eleverne indblik en verden, hvor vi kan dyrke energi, der kan udnyttes i mange produkter lige fra fødevare til transportindustrien.

# data[].attributes.body
Problemstillinger og arbejdsspørgsmål

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til hovedindhold

Fra lodtrækning til prøve

Eleverne trak fokusområdet

Teknologiens betydning for menneskers sundhed og levevilkår

De formulerede problemstillingen...

Konservering bruges med det formål at forlænge holdbarheden af fødevarer. Hvilke teknologier man bruger til at konservere fødevarer, og hvilke konserveringsmetoder er bedst i forhold til sundhed og miljø?

...og arbejdsspørgsmålene

Mikroorganismer:

Hvor hurtigt formerer bakterier sig?

Er der flere bakterier i en udløbet mælk end i en frisk?

Hvad er en bakterie? Og hvad er en svamp?

Hvordan er skimmelsvampe skadelige for mennesker? Hvordan påvirker de kroppen?

Konservering:

Er konserveringsmidler udelukkende en god ting?

Hvordan er kål konserveret, og hvilken betydning har det for os mennesker?

Kan man fryse en mælk ned, før den er udløbet? Og vil den så efter udløbsdatoen stadig være frisk?

Hvad er forskellen på rugbrød lavet af surdej og rugbrød, der ikke er lavet på surdej?

Madspild:

Hvad er forskellen på "mindst holdbar til" og "sidste anvendelsesdato"? Og hvorfor er holdbarhedsdatoen, som den er?

Hvad gør EU med overskydende mad?

Hvor er der mest madspild i verden? Og er bakterier og madspild uafhængige af hinanden i hele verden (som det er tilfældet i DK)?

Næringsstoffer:

Hvad er protein?

Hvad er fedt?

Hvad er kulhydrat?

De belyste problemstillingen ved

Undersøgelser

Undersøgelser af bestrålet gærs evne til gæring af sukkervand til alkohol

Undersøgelse af bakterievækst i mælk (frisk og udløbet samt mælk, der har været frosset)

Undersøgelser af bestråling som konserveringsmetode (jordbær)

Dyrkning af bakterier og svampe og efterfølgende "nøgling"

Undersøgelse af holdbarhed i fermenteret kål

Påvisning af fedt, kulhydrat og protein

Modellering

Statistik over madspild

Verdenskort med madspild indtegnet for forskellige verdensdele

Model af bakteriecelle

Kemisk reaktionsligning for gæring af sukker

Filmklip med "mindst holdbar til" og "sidste anvendelsesdato"

Perspektivering

Programmering af madspilsapp i værktøjet "Build-An-App"

Naturfagslærerne havde formuleret uddybende spørgsmål til gruppen

1. Modellering: Hvilke energiomsætninger finder sted, når fødevarer nedbrydes? Tegn en model, fx en energikæde.

2. Perspektivering/kommunikation:Hvordan vil I vurdere sundhedsproblematikker knyttet til konservering med ioniserende stråling? Hvilke argumenter kan I finde for/imod anvendelsen?

3. Modellering: Konstruer en model af et stofkredsløb i naturen, der kan påvirkes af menneskets brug af resurser, fx kunstgødning eller pesticider.

4. Perspektivering: Hvilke typer madspild er karakteristisk for forskellige typer lande?

5. Undersøgelse/perspektivering: Undersøg om fødevarer eller dele af fødevarer kan anvendes som energikilde, fx til produktion af varme og elektricitet. Hvilke problematikker knytter sig til anvendelsen af biobrændsel?

Del og stjæl problemstillinger og arbejdsspørgsmål

Klik ind på syv padlets herunder og bidrag med eksempler på elevers problemstillinger og arbejdsspørgsmål, i al deres mangfoldighed. På de enkelte pablets, der fungerer som en slags digitale opslagstavler, kan du se eksempler på elevers problemstillinger og arbejdsspørgsmål, og bidrage med egne eksempler.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra lodtrækning til prøve Eleverne trak fokusområdetTeknologiens betydning for menneskers sundhed og levevilkårDe formulerede problemstillingen...Konservering bruges med det formål at forlænge holdbarheden af fødevarer. Hvilke teknologier man bruger til at konservere fødevarer, og hvilke konserveringsmetoder er bedst i forhold til sundhed og miljø?

# data[].attributes.body
Ligger her til download.

# data[].attributes.attachment_link.title
Verden handler - etisk og fair? | skolekontakten

# data[].attributes.attachment_link.description
Verden har handlet i flere tusind år. Men handlen er ikke altid retfærdig, dvs. at det ofte er den rige, uddannede eller stærke part, der får mest ud af det. Med 'etisk handel' forsøger flere virksomheder og organisationer nu at ændre på den dagsorden. Det går fremad, men der er mange dilemmaer.

# data[].attributes.headline
Dorrit sir: Jeg talte med en af jer om Black grass som engelske og irske farmere har store problemer med fordi den er resistent overfor fx Roundup. Den hedder Agerrævehale på dansk og der findes allerede en del danske artikler om den - fx 

# data[].attributes.subject
Dorrit sir: Jeg talte med en af jer om Black grass som engelske og irske farmere har store problemer med fordi den er resistent overfor fx Roundup. Den hedder Agerrævehale på dansk og der findes allerede en del danske artikler om den - fx 

# data[].attributes.attachment_link.title
Forsker: Vi kan ikke sprøjte os ud af resistens

# data[].attributes.attachment_link.description
Økonomisk pressede landmænd tilsidesætter rådene fra egne rådgivere og forskere og planter markerne til med hvede år efter år. Resultatet er sprøjtemidler, der ikke længere virker.

# data[].attributes.body
Dorrits PPT fra mandag/tirsdag i ny version

# data[].attributes.body
Find kort til lokalområdet her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Find vej i Danmark - er en forenklet udgave af orienteringsløb - en slags skattejagt, der bringer dig gennem skoven, parken eller byen på jagt efter poster. De danske orienteringsklubber har tegnet kort og sat poster ud over 200 steder i landet.

# data[].attributes.headline
Sider fra Kaskelot aug. 2017 om Bæredygtighed (skidt scanning) - skaf selv på http://biologiforbundet.dk/

# data[].attributes.subject
Sider fra Kaskelot aug. 2017 om Bæredygtighed (skidt scanning) - skaf selv på http://biologiforbundet.dk/

# data[].attributes.attachment_link.title
Bæredygtighed - sider fra Kaskelot nr. 216, aug. 2017

# data[].attributes.headline
En tidl. PPT om Bioteknologi og mikrobiologi m. bl.a. gær og osteløbeexp. fra Dorrit

# data[].attributes.subject
En tidl. PPT om Bioteknologi og mikrobiologi m. bl.a. gær og osteløbeexp. fra Dorrit

# data[].attributes.headline
Lidt om modellering i naturfag fra mupi. webantologien

# data[].attributes.subject
Lidt om modellering i naturfag fra mupi. webantologien

# data[].attributes.body
Wynne Harlen

# data[].attributes.body
Metoder i naturfag - med metodelabmodellen

# data[].attributes.body
Materialer til FFF fra sflab.dk

# data[].attributes.headline
TV udsendelser til fokusområderne fra mitCFU

# data[].attributes.subject
TV udsendelser til fokusområderne fra mitCFU

# data[].attributes.body
Samlet præsentation for begge dage.