# data[].attributes.body
Aixo eren set germans,
*godans
*cabotans
*de la sala pamboliens.
I agafaren una llebre godera
*cabotera
*de la sala pambolians
La dugueren a sa madona perquè els ho aguiàs
Sa Madona, que fa ? Com else veu tan gorans
*gotos
*cabotans
*de la sala pomboliós
Sa madona else crida i else diu:
—Vetaqui aguiada sa llebre godera
*cabotera
*de la sala pamboliera
I què fan ells?S'asseuen en taula,i amb quatre bocinades
s'acaben aquell aguiat
Pero un d'ells tengue s'acodit de guardar ets ossos.Else se
mira de prim compte, i veu que no eren llebre, sino de moix.
Ho conta en ets altres germans, i tots set envesten sa madona
com a llocifers cridant:
—Mos heu aguiat un moix
*gotos
*cabotos
*de la sala pambolios.
en lloc d'aguiarnos aquellla llebre godera
*cabotera
*de la sala pamboliera
—Oh no -diu sa madona.Sé ben cert que era
una llebre godera
*cabotera
* de la pampoliera!
—un moix era el -diuen aquells, traguent foc p'es
queixals.si,un moix
*gotos
*cabotos
*de la pombolios
—I jo vos dic que no -diu sa madona
—I noltros vos deim que si -diuen es set germans.
Despres d'escobletjar-se una bona estona si s'aguiat era
moix o llebre,a la fi diuen ells:
—Anem annes batle a clarir-ho!
—Anem-hi!- diu sa madona.
Se n'hi van, manades fetes;i es batle, com veu aquella
tropa tan desiversa, diu:
—I ara què cercam per que? Que es aixo?
—Qué ha d'esser! -diu sa madona. Que aqueixs set
m'han duita una llebre
*godera
*cabotera
*de la sala pampoliera
perquè els ho aguias. Els ho he aguiat tan be com he sabut. La
s'han passada com a murtons de floquet; i ara, redons com un
tudó, son venguts a moure'm un escandol, dient que, en lloc de
sa llebre, els he aguiat un moix
*gotos
*cabotans
*de la sala pampoliera
—I ben ver que es, que era un moix! –diuen tots set.
–Mostrau com! – diu es batle
—Ets ossos de lo que mos aguiareu –diuen es set
Velostaci. Ells parlen per noltros, senyor batle.
Es batle se mira aquells ossos de prim compte i s'exclama:
—No hi ha esperince son ossos de moix
*gotos
Cabotans
dela sala pomboliera.
Per lo tant, pagau cent sous

Youssef el baghdadi 1.C

# data[].attributes.body
Habia una vegada una nina que se diu Cloe.
Na Cloe estaba jugant tranquil•lament i de sobte la sorprén la pluja.Na Cloe estaba corrent,cuant ha vist un moix,s'ha parat i li ha preguntat.
-Que fas aquí,no tens ningún que jugi amb
-El moix,li va dir,no coneix a ningun que me ha ajudi
-Cloe.val jo te ajudare a encontrar amics,per jugar amb tu.
-Moix.gracis
Na Cloe va encontrar amics per el moix i tambè familia.
-El moix li va dir ,moltisimes gracies,sense tú no se que habría fet.
-Cloe. Li va dir,de res,per que serveixen els amics,per ajudarnos o no.
I fins allí van ser siempre amics,per siempre.

# data[].attributes.body
Hi hi havia un dia un rei que va contracta 1 cavaller per a matar un drag Perillós el cavaller va venir al castell de Rell
Caballer: Bon dia rei que vols que fagi per tu
Rei: vull que matis 1 drag avui o dema si no el mates estors a sa pres.
Cavaller: Nomes tenc 2 dies per a matar un drag em costos gener Poc si no tenc res per matar-ho, necesit 1 armi per matar el drag rei
Rei: Tranquil tindràs 1 armi com Tots els cavallers
Cavaller: Quin armi?
Rei: Una espage
Cavaller: val senyor dema o intentaré de matar adeu senyor
Rei: adeu procora matar-ho Cavaller: Bon dia rei tenc una pregunta Rei: Quina pregunta Cavaller: Avon AQUESTA el drag Rei: Darrera d'aquells i aquelles bosc
Cavaller: si senyor adeu
és proxim dia el cavaller és va seicar des Llit i és va posar una armadura que tenia i va agafar sa espage i va anar cap Elen castell

Cavaller: AQUESTA Molt enfora em podries Deixar 1 cavall per favor
Rei: val a dafora i ha un color blank agafal i veus a matar el drag
Cavaller: val adeu senyor
Rei: sorestt
el cavaller va Sortir a agafar el cavall per anar cap el drag que era Molt enfora. Quan avia Arribat a sa mitat del cami va trova 1 senyor.
Cavaller: Bon dia una pregunta senyor saps avon el drag
Homo: si
Cavaller: avon El cavaller va segur corregent amb el cavall Fins que va Sortir del bosc és va TROBAR 01:00 cova i va entrar a poc a poc i va TROBAR el drag dormint el cavaller va Tenir po i va ficar al llit-s 'uneixi Poc per matar-ho el cavaller va Fer renou i el drag és va seicar el cavaller s'envia posar darrera d'1 pedra el drag va tornar a dormir
Homo: AQUESTA en Sortir del bosc.
Cavaller: grasies senyor adeu
Homo: adeu

El cavaller va aprofitar d'ficar al llit-s'uneixi Poc per matar-ho el drag és vava seicar
Drag: Qui ets amd male veu
Cavaller: són 1 cavaller veng a matar-te
Drag: Segur que em vols METAR
Cavaller: si segur «amb po»
el drag va escopir foc per la boca l'cavaller és va tirrar i és posar aderrera del drag i el va provar de matar i el cavaller va matar el drag.
El cavaller va tornar a nes castell i li va dir a l'rei
Cavaller: ja he Matat a l'drag
Rei: molt be
Cavaller: vull sa recompensa.
Rei: amb vulgis Aquesta nit hi ha 1 festa i pots venir sa vols adeu
Cavalee: grasies adeu.

Fet per Aimad el makkioui

# data[].attributes.body
Aixo era un dia qualsevol que un gall va decidir escapar-se de la granga on vinia i derrepent pel cami es va trobar la vaca Maria que era una companyera seva des de feia molts i molts d'anys.

i la vaca Maria dige
- Bon dia , que hi has perdut tu per aqui?
-Que me escapat de la granga del senyor Sion i no se tornar - Dige es gall-
la vaca Maria havia desaparegut de la granga feia uns quants d'anys.

-haii viet - digue la vaca - A mi en va passar el mateix i encare are no e tornat .
-saps qualque refuji per aqui aprom que pogem passar la nit -dige el gall - i dama ja nirem a sercar la granja. .
-hau ido fet -va dir la vaca Maria -Hi ha un loc on i podem passar la nit, esta a tres minuts d'aqui .Corre puga al meu dorso i farem mes via.

Va pasar la nit i els dos vells amigs hanaren en serca de la granja .
Llavors un parell d'hores despres no en vien trobat ni rastre . Pero derrepent sentiren un cotxe.

-pipp,pip,pippp!
-Ostres es el Simo!- Exclama la vaca Maria -depresa canta un cant dels teus tan pesats que alafi tenen una hutilidad rentable.

El gall cantà i cantà i en Simo es va grar, la vaca Maria es va posar a fer
-muuu,muuu
I el Simo va hanar a agafar-los

I varen tornar a la granja ben cansata
CONTE CONTAT CONTE ACABAT
PET PER: Laura llobet bordoy

# data[].attributes.body
Aixó era una cusa que lo deien duquesa.Un día es seu amo el va dur a passejar al parc.

-Au duquesa ves a corre

-No vuy no hi son els meus amics
-Da igual si no hi son.au ara farem una cosa jo te tirere aquesta pilota i tu me las de dur
-Au ves me  la dur
-No aixó es molt anticuat
-No aixó no es gaire anticuat aixó u fan tots els gosos
-No no ho fa ningún gos
-Sí.no ho veus com so ho pasen de be aquell gos amb el seu amo
-Ai! si so ho pasen molt be amo podem jugar
-Es clar que si
-Au ido jugem va vez hi a cercar sa pilota
-Me encanta aquest joc podem jugar-hi mes sovint
-Clar que si ses vegades que vulguis
-Mira ja han vengut els teus amics
-Da igual me ho pas be jugant amb tu.

# data[].attributes.body
Això era un home pobre que un dia la seva dona el va mandar a cercar caragols. Quan en va trobar un grupet, es va acotar per agafar-ne un i un altre li va dir :
- Estic fart de que la gent agafi la meva família i se la mengi. No ho soportaré més.
- Però és que necessit menjar!
L’home se’n va anar sense saber què havia passat.
Un altre dia el varen enviar a caçar perdius amb una vella escopeta.
En va veure un grupet damunt una pedra i quan estava a punt de disparar una altra li va dir :
- Estic farta de que cacin a la meva família i la fregesquin . No ho soportaré més .
- Però és que neccessit menjar...
I l’home es va quedar tan embadalit que va decidir fer-se vegeterià.

Guillem Enric Duran 😜

# data[].attributes.body
Aixó era un nin que sempre esteia ficat dins la habitació jugant a la play.El nin mai sortia del cuarto només sortia per dinar i sopar.
Un día la cusa li va dir:
cusa: Perque no em treus a passejar, sempre estas dins el cuarto.
nin: Perque em fa molta peresa sortir del cuarto.
cusa: Jo necesit sortir per estirar les meves cames i fer les meves necesitats.
El nin tenia al.lota i sempre li deia a ella per treure a passejar a la cusa la nina com que ja esteia cansat de ell el va deixar.
nina:Mira, es millor que u deixem anar per que aixo no funciona.
nin: vale, no passa res aixó ets tu.
cusa: per favor, si m'estimes me treuiries a passejar.
nin:mira, jo t'estimo un monton aixi k te passajare sempre el vespre perque no estire tan cansat i no em fará tanta peresa.
cusa:moltes grácies.

Fet per na Bianca Gaspar

# data[].attributes.body
fa molt de temps en una granlla molt vea y havia un ratoli que pasetjava tranquila ment.

-pareix que avuy no hi ha moxos per la costa.
de un moment a altre la patita criatura va veure una gran y peluda bestia enfrent seu, que tenia us negres com un dimoni .
-mirau que tenim per aqui !
un petit y delicios RATOLI vine que no te fare res(el mox se va ana  fent mes aprop).
-cherres de jo noooo per res som delicios mira nomes com estic de brut y de prim per res soc apetitos(mesntras caminaba lenta ment ca pan rrera).
-(el mox lo va agafar de coll achecandolo den terra)no no NO!
jo tambe teng gana de menllar (el mox de un sol mordisc se va manllar al ratoli.
THE END
MONICA urrea a

# data[].attributes.headline
la Paloma missatgera i en Pere.fa uns anys una Paloma va anar a descansar al balcó d'una casa d'un nin anomenat Pere , un nin de dotze anys...-Hola Palometa que fas tu per aquí?Demanà el nin.-Doncs ara mateix estic cercant a colcu que escrigui una carta per poder-la dur a la persona que me toqui.-Doncs mira Palometa si vols jo puc escriure una carta, i tu la d'us on vulguis , i a qui vulguis!-Doncs mira hem pareix perfecte perquè aixì hem mouré una estona.I aixì va ser , el nin va escriure la carta i la Palometa la va anar a entregar a colcu d'un altre lloc.i la Palometa va dur la carta a una altre ciutat. I li va donar a un nin que no tenia ni un amic...-Hola Palometa i tu què fas per aquí ? Demanà el nin un poc assustat.-Venc a dur-te una carta.-I de qui deu ser?-És d'un nin anomenat Pere , que m'ha dit q ha escrit aquest carta que t'he donat i que l'havia de donar a la persona que jo volgués i t'he triat a tu.I tot seguit el nin va llegir la carta , i va veure que era una carta d'amistad!-Palometa ara jo escriure una carta i li dus a aquell nin que m'has dit que se nom Pere.-Hola Pere ja torn a essér aquí però amb una carta per tu.Van passar uns anys i els dos nins ja eren adults i la Palometa ja havia mort . I els homes van decidir quedar per voures en persona i poder xerrar tranquilament . I gràcies a aquella Palometa van essèr amics vertaders per sempre!!FET PER:Inès Gelabert Fernández

# data[].attributes.subject
la Paloma missatgera i en Pere.fa uns anys una Paloma va anar a descansar al balcó d'una casa d'un nin anomenat Pere , un nin de dotze anys...-Hola Palometa que fas tu per aquí?Demanà el nin.-Doncs ara mateix estic cercant a colcu que escrigui una carta per poder-la dur a la persona que me toqui.-Doncs mira Palometa si vols jo puc escriure una carta, i tu la d'us on vulguis , i a qui vulguis!-Doncs mira hem pareix perfecte perquè aixì hem mouré una estona.I aixì va ser , el nin va escriure la carta i la Palometa la va anar a entregar a colcu d'un altre lloc.i la Palometa va dur la carta a una altre ciutat. I li va donar a un nin que no tenia ni un amic...-Hola Palometa i tu què fas per aquí ? Demanà el nin un poc assustat.-Venc a dur-te una carta.-I de qui deu ser?-És d'un nin anomenat Pere , que m'ha dit q ha escrit aquest carta que t'he donat i que l'havia de donar a la persona que jo volgués i t'he triat a tu.I tot seguit el nin va llegir la carta , i va veure que era una carta d'amistad!-Palometa ara jo escriure una carta i li dus a aquell nin que m'has dit que se nom Pere.-Hola Pere ja torn a essér aquí però amb una carta per tu.Van passar uns anys i els dos nins ja eren adults i la Palometa ja havia mort . I els homes van decidir quedar per voures en persona i poder xerrar tranquilament . I gràcies a aquella Palometa van essèr amics vertaders per sempre!!FET PER:Inès Gelabert Fernández

# data[].attributes.body
Això era un peix que vivia molt tranquil al mar i un pescador que anava a pescar com ho feia molts de dies. Quan el pescador va arribar a les roques va dir:
- Pescador: Au, ja estic apunt per pescar! Ja tenc la canya a dins l’aigua i crec que he pescat un peix!!!
- Peix: Amics meus, ajuda!! M’han pescat perquè nadava amb els ulls tancats!!
Els amics del peix van intentar anudar-lo però no van poder i el pescador el va pescar.
- Pescador: Que bé, ja n’he pescat un!!
- Peix: No per favor no em menjis, soc molt petit!
- Pescador: Està be, té tornaré a deixar a l’aigua. Però vull que el pròxim pic vagis amb més atenció, dacord?
- Peix: Si d’acord. No ho tornaré a fer això de nadar amb els ulls tancats.
I així va ser com va acabar la història del peix i es pescador.

FET PER: Aina M. Barceló Llodrà

# data[].attributes.body
Això  era una dona que tenia una girafa i sempre se movia de parte i no se quedava quieta.
Dona:hola girafa.
Girafa:hola me pots donar de menjar es que tic fam.
Dona:Ara hi vaig pero no menjis molt que després te fará mal de panxa .
Girafa:d'acort no menjeré molt doña.
Dona:i después anirém a dutcharte.
Girafa:pero tinc un problema.
Dona:quin es aquel problema.
Girafa: Ara que ho pens no puc dutxarme.
Dona: perquè.
Girafa: perqué si me dux me refradaré mes de lo que estic.
Dona: vale, pues demà ara aniré a sa botiga a comprar el teu menjar(herbas) i jo aliments per fer el menjar.
Girafa:vale corr.
Dona:bueno...i lo darrer esque vull que controlis els teus peus.
Girafa:ho faré!! !!
FET PER: Salma bezzizi

# data[].attributes.body
A la edat mitjana.
Hi ha un cavall a un estable quan un caballer ve corrent i diu
-He de agafar el cavall més ràpid i el que no tengui por de res
-Jo te podría servir me pareix pero...
-Ostres si?Pues a que esperam?Anem a la batalla el meu cavall valent
De camí a la batalla
-Escolta Vicent vol...
-Espera,espera que has dit? Vicent?!! A jo no me diuen Vicent jo som en Rapidet saps? M’ho va posar el rei perque som molt ràpid i mai em cans
-A si? Pues ja que ets tan ràpid per que no hi vas! Quant arribem ja no hi haura cap caballer
-Pero em fa peressa a més a més perque anam a la guerra si perdrem igualment
-Me da igual si perdem hem de lluitar
-Bueno hi anire pero té per segur que lluitaras tu totsolet que te quedi clar.
Después de un dia i mig arriben a la batalla
-A la fí em arribat .A LLUITAR!!
Quant es baixa el caballer el cavall es va corrent molt ràpid deixant al caballer sol
a la batalla sense armes i sense cavall.

Fet per:Guillem Gayá Martínez😁

# data[].attributes.body
Això eren un gos i un home. Un dimarts matí quan l'home donava menjar a tots els animals de la granja el gos va mossegar al granger i va passar el seguent:

- Home: ara per què m'has mossegat gos estupit ?
- Gos: jo, però si has estat tu el que m'ha trepitjat la coa.
- Home: jo no, has estat tu i només tu. Ara veuras, feia molt de temps que pensava en dur-te a la gossera però no estava segur, ara sí que ho estic!
- Gos: noooo! Jo he fet tot això perquè me dedicassis un poc del teu temps, ja que ara amb tots els animals nouvinguts no em prepares ni el menjar!
- Home: ooooohhh ! no me n' havia adonat ! Perdona, això no tornarà a pasar, t'ho prometo.
-Gos: de veritat ?
-Home: si
- Gos: d'acord!

I així fou com el granger i el gos es tornaren a fer grans i inseparables amics.

FET PER: Francina Pascual Pascual 1rC

# data[].attributes.body
Un día en una selva molt tranquila...
-Alerta vermella els jauars i els pumes venen a pels petits.
-Capità  tucà vigila l'amenaça aerea per si els àguiles venen a per els ous.
-Tancau les comportes traseres!
-Capità tucà el cel està clar d'àguiles.
-Bloquetjau les portes de les cases!
-General els atacants es retiren.
-Perfecte exèrcit!ben fet.
-Alerta! Ens ataquen per aire.
-Posau el camuflatge.
-Pareix que s'ha confós.
-S'envà!
-Enhorabona exèrcit.

Fet per: Andreu Moreno Muñoz

# data[].attributes.body
Aixó era un dia que l' hegua i el cavallista tenien molta gana

-Hola, hegua.

-Hola, Maties.

-Blanca, no se que me passa pero derrerement tenc molta gana i no paro de menjar.

-Maties, a jo tembe en passa el mateix. Pero he decidit que lo que queda de dia no menjare mes perque hem sent ambafat.

-Es vera jo tembe hem sent ambafat pero es que tenc molta gana. Peró Blanca domes son les cinc falta molt per arribar a demar.

-Ja heu se pero segur que aguant!

El dia seguent en Maties va hanar a veure na Blana i va resultar que esteia morta de no menjar desde les cinc de l'horebaixa.

Fet per na Francesca Adrover Salas