# data[].attributes.body
Azt mesélik az idősek hogy a falu neve eredetét onnan kapta hogy , az elkorhadt fűzfákon lévő foszfor  ami éjjel világítót ezt ördögi jelenségnek tartóták innen az Ördög szó a Füzes pedig a mocsaras területen lévő fűz fákról.

# data[].attributes.body
Ősi temploma 1176–1196 körül épült.
Ehez tartozott egy harang láb

# data[].attributes.body
Füzes Árpád-kori település.
Nevét már 1173-76 és 1230-ban említették az oklevelek Fizesteleke néven.
1235 -ben pedig  Fizestelek néven.

# data[].attributes.body
Füzest még III. Béla király adta a Wass család őseinek: Lob és Tamás testvéreknek, és az adományt Béla herceg 1230-ban meg is erősítette Lob Chama részére.
1456-1457-ben Fyzes néven, Bálványos vár tartozékaként volt említve.
1463-ban a Bánffyak és Várdaiak birtokába került.

# data[].attributes.body
1601-ben Csáky István erdélyi kapitány az erdélyi rendek jóváhagyásával az eddig Szamosujvárhoz tartozó birtokot, melyet Mihály vajdától kapott, Kereszturi Kristóf özvegyének Körösi Ilonának és leányának adta.
1606-ig volt Kornis Boldizsár birtoka
1637-ben Füzes mint I. Rákóczi György birtokává  említik.
1694-ben nagyrészt kincstári birtok.

# data[].attributes.body
1850-ben 2734 lakosából 1930 román, 713 magyar, 12 zsidó és 74 roma volt.
1910-ben 1633 lakosából 965 magyar, 667 román volt.
1992-ben a nemzetiségi összetétel a következőképpen alakult: 1526 román, 704 magyar és 388 roma.

# data[].attributes.body
1587-ben Fewszes
1637-ben Füzes
1733-ban Eördöngös-Füzes
1808-ban Füzes (Ördöngös-)
1888-ban Ördöngös-Füzes (Fizes)
1913-ban Ördöngösfüzes