# data[].attributes.body
Mira Krouvi, Asta Markkanen, Niina Kuokkanen, Paula Rogers ja Maija Appelgren

# data[].attributes.body
https://www.pelastakaalapset.fi/
http://hamina.fi/fi/Asukkaat/Sosiaality%C3%B6/
https://www.ehja.fi/
https://www.lastensuojelu.info/

https://www.mll.fi/

https://www.thl.fi/fi/web/lastensuojelun-kasikirja/tyoprosessi/mita-on-lastensuojelu

# data[].attributes.body
Sosiaalityöntekijän tehtäviin kuuluu auttaa kaikenikäisiä ihmisiä ja perheitä arjen ongelmissa.

Sosiaalityöntekijän työpaikkoja ovat mm:

Kuntien sosiaalitoimistot

Kasvatus- ja perheneuvolat

Sairaalat/terveyskeskukset

Mielenterveystoimistot

Kuntoutuslaitokset

Päihde- ja kriminaalihuollon laitokset

A-klinikat

Vanhusten ja lasten huoltolaitokset

Sosiaalityöntekijän töitä on sosiaalihuollon asiakaspalvelu, suunnittelu tai johtotehtävät. Työ voi olla sosiaalista ohjausta ja neuvontaa, päätöksen tekoa taloudesta tai kodin ulkopuolelle hoitoon sijoittamista.

Sosiaalityöntekijän tehtäviä:

Ongelmien tunnistaminen

Itsenäisen selviytymisen arviointi

Tukitoimien järjestäminen

Lastensuojelun asiat-> lasten kasvatukseen ja hoitoon liittyvät asiat

Arkielämän ohjaus

Tukea ja antaa neuvoja sairauden aiheuttamissa elämän ongelmissa -> toimeentulo, palvelut, psyykkinen tuli vaikeasti sairaiden tai kuoleman kohdatessa

Työskennellä eri ammattiryhmien kanssa

Asiantuntija-apu lähialojen työryhmille

Toimisto ja kotikäynnit

# data[].attributes.body
Ottamalla yhteyttä järjestöön joka järjestää tukiperhetoimintaa tai oman kuntansa sosiaalityöhön, jos kunnan lastensuojelu tarjoaa toimintaa. Toimintaan on ajoittain tarjolla myös koulutuksia, joihin perhe voi osallistua ennen aloittamista. Sosiaalityöntekijä haastattelee perheen ja tekee kotikäynnin sekä arvioi perheen soveltuvuutta. Tämän jälkeen etsitään perheelle sopiva tuettava, ja perheet tapaavat keskenään yleensä tukiperheen kotona yhdessä sosiaalityöntekijän kanssa. Perheet voivat kertoa itsestään, tuettavasta kerrotaan tapauskohtaisesti tarpeen mukaan. Molemmilla osapuolilla on tapaamisen yhteydessä mahdollista valita tehdäänkö sopimus. Jos tukisuhde näyttää mahdolliselta, täytetään papereita ja sovitaan ensimmäisestä kyläilykerrasta. Tukiperhe voi aina olla yhteydessä sosiaalityöntekijään jolla on velvollisuus perehdyttää, ohjata ja tukea. Parhaimmillaan tukisuhteesta kehittyy vuosien mittainen yhteinen taival, jossa tuettava lapsi saa kasvulleen turvallisen ja kannustavan alustan, ja tuettava perhe löytää uusia voimavaroja. Tukiperheen lapset voivat saada uuden ystävän, tai ”varasisaruksen” ja tukiperhe voi kokea auttamisen iloa tehdessään tärkeää työtä. Ideaali tilanne tukisuhteen päättymiselle on se ettei tuen tarvetta enää ole.

# data[].attributes.body
Tukiperhetoiminta on kaikille lapsiperheille avointa ja vapaaehtoista lastensuojelulakiin pohjautuvaa toimintaa. Sitä voidaan toteuttaa avoimena tukitoimena lastensuojelun asiakkaille, tai ennaltaehkäisevänä, varhaisena tukitoimena perheille joilla ei ole lastensuojelun asiakkuutta. Eli palveluun tullaan lastensuojelun, tai sosiaalilain perusteella erilaisten järjestöjen kautta. Toiminnalla pyritään tukemaan lapsen tai nuoren kehitystä ja vastaamaan perheiden tarpeisiin.

Tukiperhetoiminnan periaatteet:

suunnitelmallista, säännöllistä ja tavoitteellista toimintaa

- vapaaehtoista (vapaaehtoinen toimii omana itsenään tavallisen ihmisen taidoin, ei ammattiroolissa)

- luottamus ja vaitiolovelvollisuus

- puolueettomuus ja tasa-arvoisuus

- ei taloudellista hyötyä (kulukorvaus maksetaan)

Milloin tukiperhettä tarvitaan?
Tukiperhettä tarvitaan silloin kun koetaan että lapsi tai nuori hyötyisi perheen ulkopuolisen aikuisen antamasta tuesta ja ajasta.
Taustalla voi olla monia syitä, esimerkiksi:

kyseessä on yksinhuoltajaperhe

vanhempi on uupunut, jaksamaton

tukiverkosto puuttuu, vanhemmalla on oman ajan puutetta

vaikea ja raskas elämäntilanne

kasvatusvaikeudet

sairastuminen

päihteet

lapsen yksinäisyys

vaikeudet lapsen koulunkäynnistä

perheessä paljon lapsia jolloin huomion jakautuminen on vaikeaa

perhemallin puuttuminen

kyseessä on maahanmuuttajaperhe

lapsi tai nuori asuu lastenkodissa

# data[].attributes.body
Lasten suojelu                                            ”lastensuojelu”

Terveellisten ja turvallisten olojen                       Ennakkoluulot
takaaminen

Tarpeisiin vastaaminen                                          Huostaanotto

Ennaltaehkäisevää toimintaa                               Negatiivinen uutisointi

Hyvinvoinnin takaaminen                                      Kyttäävät sossutädit

Lapsen parhaaksi                                                    Avunpyytämisen häpeä

Lapsen oikeuksien puolustamista                        Reagointi liian myöhään

# data[].attributes.body
Haastattelija: Asta Markkanen

Haastateltava: Nimetön Sosiaalityöntekijä

1.    Mikä on ammattinimikkeesi ja koulutuksesi?

: Ammattinimikkeeni on sosiaalityöntekijä lastensuojelun yksikössä.

Koulutukseni on yhteiskuntatieteidenmaisteri, pääaineena sosiaalityö

2.    Mitkä ovat päätoimiset työtehtäväsi tällä hetkellä?

: Lastensuojelun sosiaalityö. Toimin Kotkan lastensuojelussa, jossa työnkuvaani kuuluu avohuolto, sijaishuolto ja jälkihuolto. Asiakkaani ovat lapsia, mutta teen töitä koko perheen kanssa. Avohuollon asiakkaat asuvat kotona tai ne ovat sijoitettuna avohuollon tukitoimenpiteenä eli yhteistyössä vanhempien kanssa. Sijaishuolto tarkoittaa sitä, että on huostaanotettu ja kodin ulkopuolelle sijoitettuja lapsia. Ylipuolivuotta sijoituksessa olleilla lapsella on oikeus jälkihoitoon, mikä yleisimmin tarkoittaa, että saa sosiaalipalveluita 21 ikävuoteen asti.

3.    Mikä on sosiaalityöntekijän ja sijaisvanhemman rooli heidän välisessä yhteistyössä?

: Meillä on Kotkassa sellainen malli, jossa on kaksi sijaishuollon sosiaalityöntekijää, joiden tehtävänä on tukea sijaisperheitä. Minun tehtäväni on toimia lapsen asioista vastaavana sosiaalityöntekijänä, jolloin pääasiallinen tehtäväni on varmistaa, että lapsella on hyvä olla sijaisperheessä. Sijaisperhe-termiä ei enää käytetä virallisena terminä, vaan tällä hetkellä puhutaan perhehoitajasta.

4.    Montako asiakasta yhdellä s on hoidettavanaan?

: Meillä on tällä hetkellä yhteensä n. 55 lasta yhdellä työntekijällä, ihanne olisi 20-30 asiakasta sosiaalityöntekijää kohden.

5.    Mitkä ovat mieluisinpa asioita työssäsi?

: Vaihtelevat työpäivät, asiakkaiden tapaaminen, onnistuneet kokemukset jotka syntyvät pienistä asioista. Työkaverit.

6.    Arvostetaanko sosiaalityöntekijän ammattia?

: Sosiaalityön sisällä Lastensuojelu on arvostettua. En osaa sanoa onko se arvostettua muuten, mutta todella tärkeää työtä. Työ sisältää paljon valtaa, päätöksiä lasten elämästä ja asumisesta

7.    Mikä on hyvä yksityisyyden suoja?

: Jokainen työntekijä joutuu tekemään itse valintoja sen suhteen, kuinka julkisena pitää omaa elämää. Suositeltavaa on, että olisi ainakin auton rekisterinumero, puhelinnumero ja osoite tiedot salaisi. Minusta on myös iso merkitys sillä, mitä puhuu itsestään asiakkaille. Kerron itsestäni oikeastaan vain nimeni, mutta en mitään perhetietoja. Sosiaalinen media on myös haastava, koska esimerkiksi Facebookin kautta pystyy onkimaan paljon tietoja.

8.    Onko asiakasmäärät olleet nousussa vai laskussa viime vuoden aikana?

: Tavoitteena on, että lastensuojelu olisi viimesijaista ja että peruspalvelut toimisi.  valtakunnallisesti pyritään asiakasmäärien laskuun, mutta toistaiseksi tähän muutokseen ei ole päästy, vaan asiakasmäärät on pysyneet vähintäänkin samana.

9.    Millainen on lyhyesti yksi sinun normaaleista työpäivistäsi?

: Luen aamulla sähköpostit. Sitten minulla on päivän aikana yleensä kaksi asiakaspalaveria, sitten on tunnin puhelinaika. Sitten teen kirjallisia töitä. Pidän kaksi kahvitaukoa ja yhden ruokatunnin.

10. Oletko kokenut koskaan itseäsi uhatuksi työssä tai työhön liittyvissä asioissa?

: En, minun kohdalle niitä ei ole sattunut.

11. Mikä on lähin ammattiryhmä, joiden kanssa työskentelet lähes päivittäin?

: Lasten ja nuorten psykiatria, meidän asiakkaat ovat usein myös psykiatrisen tuen tarpeessa.

12. Mitä haluaisit sanoa opiskelijoille, jotka haaveilevat sosiaalityöntekijän ammatista?

: Jos haluaa vaikuttaa lasten olosuhteisiin ja elämään, tässä työssä se on mahdollista.

Tämä on työ jossa voi kehittyä koko ajan, työtä tehdään paljon itsenäisesti ja mahdollisuus oman näköiseen työhön.

# data[].attributes.body
Opiskeluterveydenhuolto on tarkoitettu:

ammatillisessa koulutuksessa opiskeleville

lukiolaisille

ammattikorkeakoululaisille

yliopisto-opiskelijoille

Opiskeluterveydenhuolto on osa oppilas- ja opiskelijahuoltolain mukaista opiskeluhuoltoa sekä ammatillisessa aikuiskoulutuksessa annetun lain mukaista opiskelijahuoltoa.

Tavoitteena ylläpitää ja edistää opiskelijoiden hyvinvointia seuraavin keinoin:

edistämällä opiskeluympäristön terveellisyyttä ja turvallisuutta sekä opiskeluyhteisön hyvinvointia

edistämällä ja seuraamalla opiskelijoiden terveyttä ja opiskelukykyä

järjestämällä terveyden- ja sairaanhoitopalveluja opiskelijoille mukaan lukien mielenterveys- ja päihdetyö, seksuaaliterveyden edistäminen sekä suun terveydenhuolto

tunnistamalla varhain opiskelijan erityisen tuen tai tutkimuksen tarve, tukemalla opiskelijaa sekä tarvittaessa ohjaamalla jatkotutkimuksiin ja -hoitoon

Opiskeluterveydenhuolto on Sosiaali- ja terveysministeriön valvomaa

Huollosta säädetään terveydenhuoltolaissa

Kunta järjestää opiskeluterveydenhuollon palvelut, riippumatta heidän kotipaikastaan

Maksutonta alle 18-vuotiaille, sen jälkeen osa maksuista määräytyy asiakasmaksulain mukaisesti. Kaikille maksuttomia palveluita ovat ehkäisevät palvelut, kuten terveystarkastukset.

# data[].attributes.body
- Kouluterveydenhuolto on tarkoitettu peruskoulun oppilaille

- Kouluterveyden huoltoa valvoo Sosiaali- ja terveysministeriö

Siihen sisältyy:

kouluympäristön terveellisyyden ja turvallisuuden sekä kouluyhteisön hyvinvoinnin edistäminen sekä seuranta

vuosiluokittain oppilaan kasvun, terveyden ja hyvinvoinnin seuraaminen ja edistäminen

oppilaan vanhempien ja huoltajien kasvatustyön tukeminen

oppilaan suun terveydenhuolto

oppilaan erityisen tuen tai tutkimusten tarpeen varhainen tunnistaminen ja tukeminen, pitkäaikaisesti sairaan lapsen omahoidon tukeminen sekä jatkotutkimuksiin ja -hoitoon ohjaaminen

oppilaan terveydentilan toteamista varten tarpeelliset erikoistutkimukset

-          Kunnat vastaavat kouluterveydenhuollon toteuttamisesta

-          Palvelut ovat saatavilla koulupäivän aikana koululta tai sen välittömästä läheisyydestä

-          Kouluterveydenhuolto on oppilaille maksutonta

-          Se on osa oppilashuoltoa, jolla tarkoitetaan oppilaan oppimista ja fyysisestä, psyykkisestä ja sosiaalisesta hyvinvoinnista huolehtimista

# data[].attributes.body
Aloitetaan hakemuksesta tai ilmoituksesta, että lapsi tarvitsee lastensuojelun palveluita.

12 vuotta täyttänyt voi itse tehdä ilmoituksen, tai ilmoittaa toisesta nuoresta, joka voi tarvita apua.

Kiireellisyys on arvioitava välittömästi. Tilanne voi johtaa kiireelliseen sijoitukseen tai avohuollon tukitoimien järjestämiseen.

Palvelutarpeen arviointi aloitettava viimeistään 7. arkipäivänä. Sen on valmistuttava viimeistään 3kk kuluessa vireilletulosta. Selvitetään myös lastensuojelun tarve.

Ilmoitukset jotka tehdään vanhempien huoltoriidan aikana, käsitellään samalla tavalla kuin muutkin.

Sosiaalityöntekijä toteaa lapsen kasvuolosuhteet, jotka mahdollisesti vaarantavat tai eivät turvaa lapsen terveyttä ja kehitystä. Lapsi voi omalla käytöksellään vaarantaa terveyttään ja kehitystä. Lapsi saattaa tarvita palveluita ja tukitoimia.

- Nimetään lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä

- Merkintään asiakkuus alkaneeksi

- Tieto ilmoituksesta tai muusta vireilletulotavasta merkitään papereihin

- Asiakkuuden alkamisesta ilmoitetaan huoltajille ja lapselle

- Merkitään milloin, kenen toimesta ja kenelle tieto on annettu. Kirjataan myös syyt tietojen antamatta jättämisestä

-Asiakassuunnitelman teko

# data[].attributes.body
Lastensuojelun lähtökohta on aina lapsen etu. Tämä tarkoittaa, että kaikissa lasta koskevissa päätöksissä työntekijöiden on arvioitava, mikä on juuri tämän lapsen kannalta paras ratkaisu tässä elämäntilanteessa. Laissa on lista asioista, joihin lastensuojelun sosiaalityöntekijän on kiinnitettävä huomiota, kun hän arvioi, toteutuuko lapsen etu. On mietittävä esimerkiksi, miten eri ratkaisut turvaavat sen, että lapsen läheiset ja jatkuvat ihmissuhteet säilyvät, tai miten tuetaan lapsen kielellistä, kulttuurista ja uskonnollista taustaa.

Lapsen edun määrittely voi olla vaikeaa, koska eri ihmisillä saattaa olla hyvin erilaisia käsityksiä siitä, mikä olisi lapselle hyväksi. Lapsen etu ei välttämättä tarkoita sitä, että päätökset ja ratkaisut tehtäisiin aina niin kuin lapsi itse tai hänen vanhempansa haluaisivat. Lapsen mielipide on tärkeä asia, kun punnitaan lapsen etua, mutta lapsen mielipide ja lapsen etu eivät välttämättä ole sama asia. Työntekijä arvioi lapsen etua lain mukaan, joten joskus lastensuojelun työntekijät joutuvat tekemään päätöksiä, joista vanhemmat tai lapsi ovat eri mieltä.

# data[].attributes.body
Jokaisella lapsella on oikeus hyvään ja turvalliseen lapsuuteen. Kaikille lapsille kuuluu oikeus kasvaa ja käydä koulua sekä leikkiä ja osallistua. Jokaisella lapsella on oikeus myös suojeluun ja huolenpitoon. Kaikki lasten oikeudet on koottu Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksien yleissopimukseen. Sopimus on yleisesti hyväksytty käsitys siitä, mitä oikeuksia kaikilla lapsilla pitäisi olla siitä riippumatta, mikä on heidän taustansa, kuten kansallisuus, uskonto tai perheen varallisuus. Sopimus koskee kaikkia alle 18-vuotiaita.

Sopimuksen on hyväksynyt lähes kaikki maailman valtiot. Suomessa lapsen oikeuksien yleissopimus tuli voimaan vuonna 1991. Sopimus on yhtä sitova kuin laki, joten se velvoittaa valtioita, kuntia, viranomaisia, lasten vanhempia ja muita aikuisia aivan kuten muutkin lait. Yhdessä lapsen oikeuksien yleissopimuksen kanssa Suomen omat lait turvaavat lasten oikeuksia. Suomen lainsäädännössä on useita lakeja, joiden mukaan lapsia on kohdeltava tasa-arvoisesti yksilöinä, ja kaikista on kannettava vastuu tasapuolisesti.

# data[].attributes.body
Lastensuojelun lisäksi kunnan tulee järjestää lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseksi ehkäisevää lastensuojelua, kun lapsi tai perhe ei ole lastensuojelun asiakkaana. Sen tarkoituksena on lapsen ja hänen perheensä erityinen tukeminen kunnan muiden palvelujen piirissä. Tällöin ei edellytetä, että lapsi tai perhe on lastensuojelun asiakkaana. Lastensuojelulaki 3 a§ (Finlex)

Erityisesti korostetaan äitiys- ja lastenneuvoloiden ja muun terveydenhuollon, päivähoidon, koulun ja nuorisotyön mahdollisuuksia edistää ja turvata lapsen kasvua ja kehitystä. Ehkäisevän lastensuojelun avulla tuetaan vanhemmuutta.

# data[].attributes.body
Lastensuojelulain tarkoituksena on turvata lapsen oikeus turvalliseen kasvuympäristöön, tasapainoiseen ja monipuoliseen kehitykseen sekä erityiseen suojeluun. Laissa määritellään lastensuojelu laajasti: lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseen liittyvillä toimilla ehkäistään varsinaisen lastensuojelun tarvetta ja ehkäisevällä lastensuojelulla tarjotaan apua ja tukea riittävän varhain, jolloin ehkäistään ongelmien syntymistä tai pahenemista. Tärkeä tehtävä ehkäisevän työn toteuttamisessa on neuvolalla, päivähoidolla ja koululla.

Lapsen oikeuksien toteuttaminen on myös muuta lainsäädäntöä ja muita viranomaisia sekä laajemmin koko yhteiskuntaa koskeva tehtävä. Lapsen oikeuksista on säädetty erikseen Suomen perustuslaissa sekä Suomea sitovissa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksessa. Niissä velvoitetaan lapsen edun asettamiseen etusijalle kaikessa viranomaistoiminnassa.

# data[].attributes.body
MLL rakentaa Suomen ja sen lasten tulevaisuutta

”Työn määränpäänä olkoon, että jok’ainoa Suomen lapsi äidinkohdusta lähtien ja kautta koko kasvinaikansa saa oikeutetun osansa siitä hellyydestä ja huolenpidosta, joka yksinään voi laskea pohjan nuorten kehitykselle hyviksi ja hyödyllisiksi kansalaisiksi”.

Näillä tänäkin päivänä ajankohtaisilla sanoilla kutsui kenraali Mannerheim vuonna 1920 kansalaisia mukaan työhön lasten olojen parantamiseksi. Työ aloitettiin vaikeissa oloissa uskoen kuitenkin kansalaisten yhteistyöhön, valistukseen ja lisääntyvän tiedon voimaan.

Vuonna 1920 Suomessa oli kolme miljoonaa asukasta, joista miljoona oli alle 15-vuotiaita. Suuri osa lapsista kärsi puutteesta ja lapsikuolleisuus oli suurta – joka kymmenes lapsi kuoli jo vauvana. Sosiaalihuolto, kuten muutkin hallinnonalat, oli vielä rakennus- ja korjausvaiheessa.

Sophie Mannerheim kokoava voima

Marsalkka Mannerheimin sisarta, sairaanhoitaja Sophie Mannerheimiä kosketti yksinäisten äitien ahdinko. Vuonna 1917 hän perusti yhdistyksen auttamaan äitejä ja heidän lapsiaan. Ruotsista saadulla avustusrahalla Sophie Mannerheim osti kiinteistön Toiselta Linjalta Kalliosta, jossa äitien turvakoti aloitti toiminnan vuonna 1918.

Maaliskuussa 1918 Sophie Mannerheim kokosi työryhmän pohtimaan maan lastensuojeluongelmia. Ryhmän kantavana voimana oli kouluneuvos Erik Mandelin. Mandelin julkaisi jo syksyllä 1919 lastensuojeluohjelman, jossa hän painotti ennaltaehkäisevää työtä.

Kenraali Mannerheim suostuu keulakuvaksi

Sophie Mannerheim ja Erik Mandelin esittelivät työryhmänsä suunnitelman Sophien veljelle, kenraali Carl Gustaf Mannerheimille. Suunnitelma oli hyvin laaja ja siihen sisältyi muun muassa neuvolaverkoston luominen ja erilaisten laitosten perustaminen. Kenraali Mannerheim epäröi. Oleellinen sysäys liiton perustamiselle oli lastentautiopin asiantuntijan, dosentti Arvo Ylpön mukaantulo.

Syyskuussa 1920 tämä ydinjoukko istui kenraalin kotona keskustelemassa maan lastenhoidon tilanteesta. Päädyttiin perustamaan kansalaisjärjestö, johon kaikki voisivat kuulua.

Mannerheimin Lastensuojeluliitto perustettiin 4.10.1920

Perustava kokous pidettiin 4.10.1920 kenraali Mannerheimin kotona Helsingin Mariankadulla. Järjestölle annettiin nimeksi Kenraali Mannerheimin Lastensuojeluliitto. Kenraali Mannerheim nimettiin liiton kunniapuheenjohtajaksi. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Sophie Mannerheim, varapuheenjohtajaksi Arvo Ylppö ja sihteeriksi Erik Mandelin. Kanslia perustettiin kenraali Mannerheimin kotiin ja sitä johti Erik Mandelin kouluhallituksen virkansa ohessa.

MLL:lle laaja ohjelma

Mandelin ja Ylppö olivat valmistelleet järjestölle ohjelman. Lähtökohtana oli, että kaikkia lapsia oli hoidettava hyvin ja että kaikilla lapsilla oli oikeus asiantuntevaan huoltoon. Ohjelman lisäksi Mandelin ja Ylppö suunnittelivat organisaation ja säännöt. Liiton muodostivat keskusjärjestö ja paikallisosastot, jotka olivat itsenäisiä rekisteröityjä yhdistyksiä ja sitoutuivat noudattamaan liiton ohjelmaa. Liiton tarkoitukseksi kirjattiin kaikki lastensuojelutyö, mikä ei lain mukaan kuulunut valtiolle tai kunnalle.

Ylpön mielestä tärkein tehtävä oli taistelu imeväiskuolleisuutta vastaan. Imetys, asuntojen parantaminen ja hygienian kohottaminen olivat ensimmäiset tehtävät. Ne olivat saavutettavissa valistustyöllä.