# data[].attributes.body
Gallium

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Gallium
http://www.miksike.ee/docs/lisa/8klass/4teema/loodus/gallium.htm

# data[].attributes.body
Keemiliselt omaduselt sarnaneb g. alumiiniumiga, mürgisuselt elavhõbedaga ja vismutiga; oksüdatsiooniaste ühendeis enamasti III, harvemini I või II

# data[].attributes.body
Galliumi kasutatakse kõrgete temperatuuride mõõtmiseks kvartstermomeetrites. Klaasi peale kantud gallium annab peegleid, mis peegeldavad hästi valgust ja peavad vastu 500º-600ºC kuumutamisele

# data[].attributes.body
Kuigi galliumi on looduses kaks korda skandiumist rohkem, on ta väga hajutatud element ning rikkaid galliumimineraale ei tunta. Tsingimaakides on galliumi ainult kakstuhandikku protsenti, galliumi poolest kõige rikkamas pürenee tsinkhelgis aga 0.5%. Kõige rikkam mineraal, Edela-Aafrika germaniit sisaldab kõigest kuus kümnendikku protsenti galliumi. Seepärast ongi ühe grammi puhta galliumi hind kõrge

# data[].attributes.body
Prootoneid = 31

Elektroone = 31

Neotrone = 69-31= 38

# data[].attributes.body
Avastaja: Paul-Émile Lecoq de Boisbaudran

# data[].attributes.body
Sulamispunkt: 29,76 °C

# data[].attributes.body
Tähis: Ga

# data[].attributes.body
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e4/Gallium_drops.ogv

# data[].attributes.body
Elavhõbedaga gallium ei segune

# data[].attributes.body
Nimelt sulab tahke gallium temperatuuril 29,8 kraadi Celsiust ja tõmbub seejuures umbes 3,1% kokku

# data[].attributes.body
Galliumil on eripärased füüsikalised omadused

# data[].attributes.body
Normaaltingimustel stabiilne vorm on hõbedane tahke aine tihedusega 5,9 g/cm³

# data[].attributes.body
Tal on kaks stabiilset isotoopi massiarvudega 69 ja 71

# data[].attributes.body
Omadustelt on gallium metall

# data[].attributes.body
Gallium on keemiline element järjenumbriga 31