# data[].attributes.body
La Crisis de l´Antic Règim

La Crisi de l´Antic Règim (1788-1814).

Carles IV.

El regnat de Carles IV.

La Guerra del Francés

Tractat de Fontainebleau.

Josep Bonaparte.

2 de Maig del 1808.

Las Cortes de Cádiz y la Constitución de 1812

Las Corts de Cadis.

Ferran VII.

La Constitución de 1812.

# data[].attributes.body
Les reformes il·lustrades iniciades pel rei Carles III van impulsar un cert desenvolupament de l´agricultura i la indústria manufacturera.

# data[].attributes.body
Carles IV

# data[].attributes.body
1807- Godoy va signar el Tractat de Fontainebleau, pel qual permetia el pas de
l´exèrcit francés per  Espanya per tal d´atacar Portugal, aliada del Regne Unit.
La presència de les tropes franceses i el descontentament amb el rei i Godoy van provocar l´esclat del  motí d´Aranjuez.-(1808). Carles IV es va veure obligat a abdicar en el seu fill Ferran.

# data[].attributes.body
Josep Bonaparte va ser rei d'Espanya gràcies al seu germà  major, Napoleó, que va aprofitar la rivalitat entre els dos monarques per a reunir-los a França, on els va obligara a renunciar al tron per a donar-se'l al seu germà.
Este serà  objecte de burla és molt famós pels seus malnoms i les vinyetes dedicades a atacar-li i ridiculitzar-li.
El malnom més comú que se li dóna a Josep és el de Pepe Botella i es va promulgar als quatre vents la seua afició per la beguda.
Un altre dels malnoms que també s'utilitza per a referir-se a Josep Bonaparte és el de cogombret.

# data[].attributes.body
Davant les notícies incertes sobre la situació dels reis, el poble de Madrid es va alçar contra les tropes franceses i la lluita prompte es va estendre per tot territori espanyol. El Regne Unit i Portugal van prestar ajuda militar per a combatre contra França.

# data[].attributes.body
Josep Bonapart no va ser acceptat com a rei dels revoltats.
1810- Convocatòria de Corts, el seus objectius eren resoldre el buit de poder a causa de l´ocupació francesa.
Corts de Cadis- Formades per membres de la noblesa, clergat i burgesia.
Els diputats no formaven un grup homogeni, havia diferents ineressos i ideologies:

-Liberlas: Intel·lectuals i membres de la burgesia que, influits per les idees de la Revolució Francesa, volien impulsar reformes que liquidaren l´Antic Règim i instautaren un règim liberal.

-Il·lustrats: Intel·lectuals que pretenien fer reformes moderades mantenint el sistema a

bsolutista.

-Absolutistes: Desitjaven la tornada de la monarquia absoluta i defensaven els seus privilegis.

# data[].attributes.body
Ferran VII va entrar a Espanya el 22 de març de 1814. El 12 d'abril un grup de diputats a Talls absolutistes li van presentar el conegut com a Manifest dels Perses en què li reclamaven la volta a l'absolutisme. Per a apreciar millor després els rigors d'un govern ferm i de poder.
Finalment, Ferran VII va acabar per decidir-se i el 4 de maig de 1814 emet a València un decret pel qual dissolia les Corts, abolia la ConstituciÃ³ de 1812 i tota la labor legislativa de les Corts de Cadis i restablia l'absolutisme.

# data[].attributes.body
Es promulgà el dia de Sant Josep; d´ací ve l´expressió popular "Visca la Pepa!" que va ser un crit de batalla dels liberals.

-Es basava en la sobirania nacional, encara que el sufragi era directe i censatari, i en la divisió de poders.
-Reconeixia la igualtat de tots els ciutadans davant la llei. Garantia les llibertats, excepte la de culte.
-Proposava com a sistema de govern una monarquia constitucional i considerava Ferran VII com a únic rei legítim.

# data[].attributes.attachment_link.title
La otra cara de la Pepa La Constitución de 1812 en Evidencia - Felix Rodrigo Mora

# data[].attributes.headline
Constitució del 1812. (19 de març de l´any 1812).

# data[].attributes.subject
Constitució del 1812. (19 de març de l´any 1812).

# data[].attributes.body
La sobirania resideix en la nació.

Monarquia hereditària

Divisió de poders (executiu, judicial i legislatiu)

Sufragi universal masculí

Religió catòlica única religió de l'estat

Proposta de divisió provincial

Corts unicamerals elegides per sufragi limitat indirecte cada 2 anys

Dret de veto del rei

Rei inviolable

El Rei nomena els secretaris responsables davant les corts

Consell d'estat, espècie de consell reial, de caràcter consultiu

Unificació del codi civil a tot el territori