# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till Göteborgsregionens film- och mediatjänst för skolan! Logga alltid in via Skolfederationen om den möjligheten finns i din kommun! Inloggning för lärare med Google, Microsoft eller med ett manuellt skapat konto ska ske med arbetsplatsadress. Elever godkänns av sina lärare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Visste du att teknik kan vara ett par skor? Eller toapapper? Teknik är något som människan har uppfunnit för att det har behövts. Veta och Teknikpatrullen undersöker hur det går till att uppfinna nya saker.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
veta och teknikpatrullen : vad är teknik?

# data[].attributes.attachment_link.title
Veta och Teknikpatrullen : Vad är teknik?

# data[].attributes.attachment_link.description
Veta och Teknikpatrullen : Vad är teknik? : Visste du att teknik kan vara ett par skor? Eller toapapper? Teknik är något som människan har uppfunnit för att det har behövts. Veta och Teknikpatrullen undersöker hur det går till att uppfinna nya saker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Religionskunskap Samhällskunskap Teckenspråk Modersmål och minoritetsspråk Hem- och konsumentkunskap Värdegrund Information och media

# data[].attributes.attachment_link.description
Religionskunskap Samhällskunskap Teckenspråk Modersmål och minoritetsspråk Hem- och konsumentkunskap Värdegrund Information och media

# data[].attributes.attachment_link.description
Typiskt teknik : Bygga : Hur man bygger är precis lika viktigt som vilka material man använder. Vi undersöker olika byggtekniker och testar vad som gör en konstruktion hållfast.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dagens smartphones är ungefär tusen gånger snabbare än de första hemdatorerna. Mindre, snabbare och billigare - det är typiskt för teknik som utvecklas. Men vad är egentligen en dator?

# data[].attributes.attachment_link.description
Barn deltar i utmaningar som har med programmering att göra. De får testa om deras intressen går att koppla till programmering. Den första utmaningen de gör handlar om mönster. De ska trä ett halsband så att mönstret upprepas fem gånger. I andra utmaningen får deltagarna testa datorns eget språk, m

# data[].attributes.attachment_link.description
Eva Funk tar reda på hur saker och ting fungerar. I fem avsnitt berättar hon, med hjälp av sina förstorade modeller om olika saker i vår omvärld. Den här filmen tar upp:5. TV. TV finns överallt omkring oss men hur fungerar det egentligen? Eva undersöker bildrörs-TV LCD-TV...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syfte

Syftet är att antingen använda kända konstruktionstekniker eller att utmana elevernas kreativitet till att skapa en så hög stående konstruktion som möjligt. Den ska stå av sig självt, dvs stöd av eventuella linor får bara fästas på golvet (marken) och inte i tak eller väggar.

Läraren reflekterar

En rolig och kreativ uppgift som dessutom tränar elevernas samarbetsförmåga.

Metod

Uppgiften går ut på att bygga en hög byggnad med hjälp av en viss mängd material (t ex wellpapp, papper, tejp, tråd m.m.). Lämpligt i mindre grupper om 2-4 elever. Antingen går läraren igenom olika konstruktioner och tekniker (olika broar, bärande väggar, valv, avlastningar, linor m.m.) innan uppgiften utförs eller efter.
Uppgiften blir därmed antingen baserad på lärarens genomgång eller elevernas kreativa kraft.
Byggandet kan genomföras under 1-2 lektioner (ca 100 minuter). Därefter väntar en tävling där eleverna antingen betygsätter varandras (utifrån teknisk konstruktion och hållfasthet och/eller mäter byggnadens höjd. De får poäng utifrån kriterierna ovan och höjden.

Självklart följer läraren upp varje byggnad och låter eleverna berätta hur de tänkt när de skapade byggnaden. Återkoppla till konstruktionstekniker och mekanismer.

Lgr 11 Förmåga

Identifiera och analysera tekniska lösningar utifrån ändamålsenlighet och funktion.

Centralt innehåll

Egna konstruktioner där man tillämpar enkla mekanismer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bygga högst - skapa hållfasta konstruktioner med olika tekniker - Lektionsbanken.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Syftet är att antingen använda kända konstruktionstekniker eller att utmana elevernas kreativitet till att skapa en så hög stående konstruktion som möjligt. Den ska stå av sig självt, dvs stöd av eventuella linor får bara fästas på golvet (marken) och inte i tak eller väggar. En rolig och kreativ uppgift som dessutom tränar elevernas samarbetsförmåga.

# data[].attributes.body
Densitet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Privatdetektiven Charlotte Holmes löser mysteriet med den flytande citronen. Vad är det som gör att vissa saker sjunker och andra flyter? I talangjakten får El Trollo lära sig ett riktigt magiskt densitet-experiment. Uppfinnaren har tillverkat simpuffar av marshmallows och i frågesporten diskuteras att stora saker kan vara lätta för sin storlek och tvärtom. Och som vanligt avslutas programmet med en glittrande topplista. Allt detta i NO-tv - den enda NO-tv-kanalen du behöver!

# data[].attributes.attachment_link.description
Privatdetektiven Charlotte Holmes löser mysteriet med den flytande citronen. Vad är det som gör att vissa saker sjunker och andra flyter? I talangjakten får El Trollo lära sig ett riktigt magiskt densitet-experiment. Uppfinnaren har tillverkat simpuffar av marshmallows och i frågesporten diskuteras att stora saker kan vara lätta för sin storlek och tvärtom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uppdraget

På en skola ska en förskoleklass flytta in i skolbyggnaden och barnen ska använda skolgården för sina aktiviteter. Då det inte finns någon lämplig lekplats på skolgården behöver skolan bygga en ny. Lekplatsen ska vara utformad så att barnen från förskoleklassen, men även eleverna i årskurs 1, 2 och 3, ska kunna använda den. Uppdraget är att hjälpa skolan med att utforma förslag på lekredskap till lekplatsen.

Att diskutera

Skulle det här uppdraget kunna vara utgångspunkt för ett arbetsområde i din klass?

Hur skulle du själv, eller du och dina kollegor, planera ett arbetsområde utifrån ovanstående uppdrag?

Vilka förmågor och vilka punkter i det centrala innehållet skulle du eller ni utgå från?

Vilka elevuppgifter skulle du eller ni välja för att ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot kunskapskraven i slutet av årskurs 6?

Fördjupande texter kring det centrala innehållet i teknik
Exempel på planering, genomförande och bedömning

En lärare som undervisar i årskurs 3 har planerat och genomfört ovanstående uppdrag. Målen för arbetsområdet och därmed bedömningen fokuserade på tre av förmågorna i kursplanens syfte. Läraren har sedan tillsammans med två av sina kollegor analyserat elevarbeten utifrån kunskapskraven. I dokumentet nedan kan du se hur läraren planerade och genomförde arbetsområdet samt exempel på bedömning av elevarbeten.

En lärares planering, genomförande och bedömning (pdf, 2 MB)

Att diskutera

Hur bedömer du själv, eller du och dina kollegor, de båda elevarbetena i exemplet ovan?

Vilka bedömningsaspekter skulle du själv, eller du och dina kollegor, välja för de elevuppgifter som läraren valde för att eleverna skulle utvecklas i riktning mot att kunskapskraven i slutet av årskurs 6?

Om du själv skulle planera ett liknande arbetsområde, vilka elevuppgifter skulle du välja och vilka bedömningsaspekter skulle du utgå ifrån?

# data[].attributes.attachment_link.description
På en skola ska en förskoleklass flytta in i skolbyggnaden och barnen ska använda skolgården för sina aktiviteter. Då det inte finns någon lämplig lekplats på skolgården behöver skolan bygga en ny. Lekplatsen ska vara utformad så att barnen från förskoleklassen, men även eleverna i årskurs 1, 2 och 3, ska kunna använda den.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi har nu startat upp vårt första tekniktema för årskurs 3. Det är inte helt lätt att reda ut hur mycket teknik barnen ska ha i veckan. Ändå var Sverige ett av de första länderna i världen att införa teknik som ett obligatoriskt ämne i grundskolan (i och med Lgr 80). I vår timplan är teknikämnet inbakat i NO-ämnenas 120 minuter per vecka, trots att det är ett eget ämne, åtskilt i kursplanen. Det gör att teknik får en lite diffus roll.

Hur ofta och hur mycket teknik ska vi ha? Skolverket har av regeringen fått i uppdrag att ta fram ett förslag på stadieindelad nationell timplan. CETIS (Centrum för tekniken i skolan) argumenterar för att minuterna delas lika mellan de tre NO-ämnena och teknik. Det lutar dock inte åt att teknikämnet på 1-3 får eget timplaneutrymme. (CETIS nyhetsbrev, nr.3 )
Hur jobbar vi då med teknik?

Centralt innehåll

När man tittar på det centrala innehållet, så är det ganska omfattande. Kunskapskraven är i åk 6 och behöver därför brytas ner till vår nivå. Vi har i vårt arbetslag fördelat det centrala innehållet på våra tre årskurser, och sett till att få en progression i undervisningen. I årskurs tre behandlar vi bland annat de enkla maskinerna/mekanismerna och gör egna konstruktioner där man tillämpar mekanismer. Då jobbar vi också med dokumentation i form av enkla skisser, bilder och modeller.

Men först, vad är teknik och var finns teknik?

Vi ställde frågan till barnen och svaren var entydiga; datorer, telefoner, spelkonsoler osv. Teknik var tekniska prylar, innehållande elektronik. Visst är det också teknik, men när barnen fick reda på att en osthyvel eller en dragkedja är teknik, så fick de tänka om. Överallt runt om oss finns teknik och det handlar om hur saker och ting fungerar och används. Design är också en stor del av tekniken.

Undervisningsstöd och läromedel

Många känner kanske att man inte har tillräckligt med kunskap att undervisa i teknik, men det finns en hel del stöd som du kan använda dig av. Skolverket har ett undervisningsstöd i teknik. Där finns inspiration till två arbetsområden för årskurs 1-3; Lekplatsen samt Växthuset och programmering i Scratch. Det finns även arbetsområden för åk 4-6, 7-9 och grundsärskolan.

Vi använder oss bland annat av PULS läromedel "Teknik-boken". PULS Teknik handlar om hur saker och ting fungerar. Till varje område finns några uppgifter att lösa och i kapitlets inledning ställs även frågor baserade på kunskapskraven. Det finns en arbetsbok och en lärarhandledning och grundboken finns även som digital bok. Jag tycker at boken är strukturerad och följer kursplanen. Boken öppnar upp till diskussion kring teknik och är rik på bilder och informativa texter. Vi har i arbetslaget köpt in en klassuppsättning, som sex klasser delar på och det fungerar bra.

Rörliga djurmodeller

Vårt tema handlar om "Enkla maskiner, mekanismer och rörliga djurmodeller". En del av temat är hämtat från CETIS hemsida (Centrum för tekniken i skolan). Där finns ett gediget utbud av material, för undervisning i teknik för årskurs 1-3. I vårt tema varvas teori och praktik och barnen är motiverade och har stor lust att lära, bland annat för de vet vad arbetet ska resultera i - en rörlig djurmodell.

Vi har börjat med att studera de enkla maskinerna. De kommer sedan att användas i barnens konstruktionsarbete av de rörliga djurmodellerna.Vi har studerat föremål runt om kring oss, där de enkla maskinerna används. I klassrummet hittade vi bla blocket i hissanordningen till gardinerna, kilen i en bordskniv, hjulet under hurtsarna, hävstången och kilen i sax och tång och skruven i flera möbler. En del filmer om teknik och mekanik, blir lätt för abstrakta för barnen, men URs "Teknikshowen" visar och förklarar på ett enkelt och lustfyllt sätt en del av de enkla maskinerna. Varje vecka har vi "Grej of the day" och Arkimedes och hävstångsprincipen passar fint som en mikrolektion, pyramiderna och skiftnyckeln likaså.

Barnen kommer att få studera djur i böcker och fundera på hur djurens olika delar rör sig. De får göra en egen skiss på det djur de valt och fundera över vilken mekanism de ska använda. Därefter får de börja bygga av allt material vi samlat ihop och slutligen konstruera och montera mekanismen, som får en del på djuret att röra sig. Det kan vara tungan som rör sig upp och ner med hjälp av en hävstång eller vingar som viftar/snurrar med hjälp av ett hjul.

När vi bedömer barnen tittar vi bland annat på följande:
Att du:

deltar aktivt i samlingar och i par/grupparbete.

planerar och utformar din djurmodell.

dokumenterar ditt arbete genom en skiss och/eller text.

visar att du förstått de enkla mekanismerna genom att du väljer en passande till din djurmodell.

redovisar din djurmodell och berättar vilken mekanism du använt dig av.

kan ge exempel på enkla tekniska lösningar i din vardag.

Begrepp och ämnesspecifika ord

För att öva och befästa begrepp och ämnesspecifika ord, som är ett av målen, använder vi oss bland annat av bilder, muntliga övningar och problem. Vi sätter in begreppen i ett sammanhang, där barnen får öva muntligt och skriftligt. En uppgift barnen fick var att förklara hur det gick till att bygga pyramiderna. Vi arbetar ofta utifrån interaktionsmodellen EPA - Enskilt Par Alla. Jag har skrivit om interaktionsmodeller och talutrymme i ett annat blogginlägg. Barnen fick först tänka enskilt en stund och därefter diskutera i par. Slutligen diskuterade vi alla och paren fick lyfta fram en av de enkla maskinerna och förklara hur den fungerade och hur den kanske använts vid byggandet av pyramiderna.

Konstruktionsarbete

Barnen är motiverade och lusten att lära kring teknik är stor. Bara det engagemang de har haft i att samla in material till vårt konstruktionsbygge, visar på ansvar och lust att lära. Alla bidrar. För att på ett enkelt sätt träna konstruktionsarbete, innan man börjar med att bygga modeller innehållande mekanismer, kan man använda exempelvis LEGO, Straws, Architek, Kaplastavar, PlayMais eller centikuber. Det är material som oftast finns på skolan. Barnen kan i par rita enkla skisser att bygga efter, byta med varandra, bygga , träna på att avbilda sin konstruktion, skriva en instruktion i olika steg osv.

Instruerande text

I temat tränar vi på att läsa, följa och skriva en instruktion-instruerande text. Här jobbar vi enligt cirkelmodellen och bygger först upp förkunskaper. Det är det vi just nu håller på med. Därefter skriver och ritar vi instruktioner tillsammans ex hur man bygger en modell i LEGO. Barnen skriver instruktioner i par, vilka de byter med ett annat par och tränar på att läsa och följa. Därefter skriver de enskilt och vi har tillsammans i klassen skapat vårt eget undervisningsmaterial. Vi arbetar också med instruktioner på andra sätt tex genom att skriva instruktioner till nya spel, maskiner och uppfinningar barnen fantiserar om att utveckla. Det är också teknik!

Diskussionsfrågor

1. Hur tänker ni kring teknikämnet - som en katt bland hermelinerna? Hur stort utrymme ger ni ämnet i er undervisning?
2. Vad anser ni om en stadieindelad timplan, med minuter avsatta för ämnet teknik? Är teknik ett lika viktigt ämne, som de tre NO-ämnena?
3. Hur lägger du upp din teknikundervisning? Använder du dig av något annat undervisningsstöd som du kan tipsa om? Ta hjälp av dina kollegor och börja planera ett ämnesövergripande arbetsområde tillsammans, kanske även över stadiegränserna!

# data[].attributes.attachment_link.title
Teknik - enkla maskiner och rörliga djurmodeller

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi har nu startat upp vårt första tekniktema för årskurs 3. Det är inte helt lätt att reda ut hur mycket teknik barnen ska ha i veckan. Ändå var Sverige ett av de första länderna i världen att införa teknik som ett obligatoriskt ämne i grundskolan (i och med Lgr 80).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Presentation laddar. Vänta.

To view this video please enable JavaScript, and consider upgrading to a web browser that supports HTML5 video

To make this website work, we log user data and share it with processors. To use this website, you must agree to our Privacy Policy, including cookie policy. I agree.

# data[].attributes.attachment_link.title
De enkla maskinerna. - ppt video online ladda ner

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns fem stycken enkla maskiner Tänk vad praktiskt med några enkla maskiner som kan användas i nästan alla andra maskiner och konstruktioner. Det finns fem stycken enkla maskiner: Det lutande planet Kilen Skruven Hävstången Hjulet

# data[].attributes.attachment_caption
Överleva på en öde ö - Lektionsbanken.se

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syfte

Att eleverna ska fundera på vilken teknik som finns omkring oss, hur den används och vilken betydelse den har.

Läraren reflekterar

Uppgifterna nedan ingår som aktiviteter i ett större område om "Tekniken i vår vardag".

Metod

Vi har pratat om vad som är livsviktigt för oss människor och vilken teknik vi använder för att få mat, vatten, kläder och tak över huvudet. Eleverna sammanställde detta i en enkel tabell.

Eleverna fick frågan "Vilka tre saker tar du med dig till en öde ö?" och skrev och ritade sina tankar med tabellen som utgångspunkt.

Lgr22 Syfte

Utveckla kunskaper om tekniska lösningar och hur ingående delar samverkar för att uppnå ändamålsenlighet och funktion.

Centralt innehåll

Några föremål och något tekniskt system i elevernas vardag, hur de är anpassade efter människans behov samt hur de har förändrats över tid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Överleva på en öde ö - Lektionsbanken.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Att eleverna ska fundera på vilken teknik som finns omkring oss, hur den används och vilken betydelse den har. Uppgifterna nedan ingår som aktiviteter i ett större område om "Tekniken i vår vardag". Vi har pratat om vad som är livsviktigt för oss människor och vilken teknik vi använder för att få mat, vatten, kläder och tak över huvudet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fanny rensar bland sina småprylar, men en liten grej behöver inte vara någon småsak! Kungar och presidenter må ha sina givna platser i historieböckerna, men alla små vardagsprylar i våra hem kan förmodligen lära oss mycket mer om oss själva, våra behov och vår historia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dagens smartphones är ungefär tusen gånger snabbare än de första hemdatorerna. Mindre, snabbare och billigare - det är typiskt för teknik som utvecklas. Men vad är egentligen en dator?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nobelpristagarna utses årligen av Kungliga Vetenskapsakademien, Svenska Akademien, Nobelförsamlingen vid Karolinska institutet samt Norska Nobelkommittén, personer eller organisationer som på ett enastående sätt bidragit till framsteg inom kemi, fysik, litteratur, fred och fysiologi eller medicin. Prisen instiftades genom Alfred Nobels testamente från 1895, som föreskriver att förmögenheten skall förvaltas av en stiftelse.

Ett annat pris, Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne, instiftades 1968 av Sveriges Riksbank.

Pristagarna utses av separata kommittéer. Kungliga vetenskapsakademin utser pristagare i och Karolinska institutet i fysiologi eller medicin, och norska Nobelkommittén utser fredspristagaren. Varje mottagare får en medalj, ett diplom och ett penningpris, vars storlek har varierat genom åren. 1901 fick de första nobelpristagarna 150 782 svenska kronor, vilket i penningvärdet i december 2007 motsvarade 7 731 004 kronor. 2008 fick nobelpristagarna en prissumma på 10 000 000 kronor. Prisen, med undantag av fredspriset, delas ut i Stockholm under en årlig ceremoni den 10 december, Alfred Nobels dödsdag.

Fredspriset delas ut i Oslo.

Fram till och med 2015 har 874 unika individer och 26 organisationer fått nobelpriset, samt 76 tilldelats ekonomipriset. Fyra nobelpristagare tilläts inte motta priset av sina regeringar. Adolf Hitler förbjöd tre tyskar, Richard Kuhn (kemi, 1938), Adolf Butenandt (kemi, 1939) och Gerhard Domagk (fysiologi eller medicin, 1939) från att ta emot sina priser, och Sovjetunionen pressade Boris Pasternak (litteratur, 1958) att tacka nej till sitt pris.

Två pristagare, Jean-Paul Sartre (litteratur, 1964) och Le Duc Tho (fred, 1973) tackade nej till priset. Sartre tackade nej till priset som han gjorde med alla andra officiella utmärkelser, och Le tackade nej på grund av situationen som Vietnam befann sig i vid det tillfället. Sex pristagare har mottagit fler än ett pris. Av dessa sex har Internationella Rödakorskommittén fått tre stycken, vilket är mer än någon annan.

Av de totalt 900 unika nobelpristagarna fram till och med 2015 var 825 män, 49 kvinnor och 26 organisationer. Den första kvinna att tilldelas nobelpriset var Marie Curie, som fick nobelpriset i fysik 1903. Under de år som nobelpriset ej delas ut på grund av händelser i världen eller brist på nomineringar går prispengarna tillbaka till den fond som ger ut priset. Nobelpriset delades ej ut mellan 1940 och 1942 på grund av andra världskrigets utbrott.

" -" betecknar att inget nobelpris delades ut detta år inom området.

Sveriges Riksbanks pris i ekonomi till Nobels minne etablerades först 1968 för bidragare inom ekonomi, där det första priset delades ut året därpå.

1938 och 1939 tillät inte Tysklands regering tre tyska nobelpristagare att acceptera sina nobelpriser. Dessa tre var Richard Kuhn, nobelpristagare i kemi år 1938, Adolf Butenandt i kemi 1939 och Gerhard Domagk i fysiologi eller medicin 1939. De fick senare diplomet och medaljen, men inte pengarna.

1948 delades Nobels fredspris inte ut. Nobelstiftelsens hemsida menar att den skulle ha gått till Mahatma Gandhi men på grund av att han mördades tidigare samma år delades inte priset ut till hans ära.

1958 tvingades den ryskfödda Boris Pasternak under tryck från Sovjetunionen att tacka nej till nobelpriset i litteratur.

1964 vägrade Jean-Paul Sartre ta emot nobelpriset i litteratur, då han konsekvent hade vägrat att ta emot alla officiella utmärkelser tidigare. Enligt akademiledamoten Lars Gyllensten ska dock Sartre flera år senare ha hört av sig och bett om att få det monetära priset, vilket avslogs då det var för sent.

1973 tackade Le Duc Tho nej till Nobels fredspris. Hans anledning var att han kände att han inte förtjänade det för att även om han hjälpte till att förhandla fram fredsöverenskommelserna i Paris, en vapenvila i Vietnamkriget, hade ingen faktisk fredsöverenskommelse skrivits.

Den 4 maj 2018 meddelade Svenska Akademien att de inte tänkte dela ut nobelpriset i litteratur detta år, i och med den kris som rådde inom Akademien gällande den så kallade "Kulturprofilen". Nobelpriset i litteratur för 2018, som tilldelades Olga Tokarczuk, delades istället ut 2019.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nobelpristagarna utses årligen av Kungliga Vetenskapsakademien, Svenska Akademien, Nobelförsamlingen vid Karolinska institutet samt Norska Nobelkommittén, personer eller organisationer som på ett enastående sätt bidragit till framsteg inom kemi, fysik, litteratur, fred och fysiologi eller medicin. Prisen instiftades genom Alfred Nobels testamente från 1895, som föreskriver att förmögenheten skall förvaltas av en stiftelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kläder av sur mjölk, solcellsblommor i rabatten, insekter i brödet och solpaneler på fasaden. Det kan vara framtiden när klimatet ska räddas. SvD Näringsliv listar innovationer vars grundare tänkt utanför ramarna - och hoppas kunna rädda världen.

# data[].attributes.attachment_link.title
12 grymma uppfinningar som kan rädda världen | SvD

# data[].attributes.attachment_link.description
Kläder av sur mjölk, solcellsblommor i rabatten, insekter i brödet och solpaneler på fasaden. Det kan vara framtiden när klimatet ska räddas. SvD Näringsliv listar innovationer vars grundare tänkt utanför ramarna - och hoppas kunna rädda världen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Centralt innehåll
Bild

Teckning, måleri, modellering och konstruktion.
Historia

Förutsättningar i naturen och miljön för befolkning och bebyggelse, till exempel mark, vatten och klimat.
Samhällskunskap

Tidslinjer och tidsbegreppen dåtid, nutid och framtid.
Teknik

Några vanliga föremål där enkla mekanismer som hävstänger och länkar används för att uppnå en viss funktion, till exempel föremål på lekplatser och husgeråd av olika slag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bild Teckning, måleri, modellering och konstruktion. Historia Förutsättningar i naturen och miljön för befolkning och bebyggelse, till exempel mark, vatten och klimat. Samhällskunskap Tidslinjer och tidsbegreppen dåtid, nutid och framtid. Teknik Några vanliga föremål där enkla mekanismer som hävstänger och länkar används för att uppnå en viss funktion, till exempel föremål på lekplatser och husgeråd av olika slag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tekniska museet lät medborgarna välja de 100 viktigaste innovationerna genom tiderna. I statistiskt säkerställda undersökningar svarade vuxna samt skolelever i årskurs sex på vilka de anser vara tidernas viktigaste uppfinningar. Här presenterar vi alla innovationerna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekniska museet har låtit medborgarna välja de 100 viktigaste innovationerna genom tiderna. Vuxna samt skolelever i årskurs 6 har röstat.

# data[].attributes.attachment_link.description
UR Skola erbjuder lärande innehåll för alla åldrar, från förskola till högskola och inom folkbildning. Hitta program som inspirerar, väcker lust, nyfikenhet och är förankrade i styrdokument och läroplaner.

# data[].attributes.body
I årskurs 1–3

Tekniska lösningar

Vad datorer används till och några av datorns grundläggande delar för inmatning, utmatning och lagring av information, till exempel tangenter, skärm och hårddisk. Några vanliga föremål som styrs av datorer.

Några vanliga föremål där enkla mekanismer som hävstänger och länkar används för att uppnå en viss funktion, till exempel föremål på lekplatser och husgeråd av olika slag.

Några vanliga tekniska lösningar där människan härmat naturen, till exempel den kupade handen som förebild för förvaringskärl.

Material för eget konstruktionsarbete. Deras egenskaper och hur de kan sammanfogas.

Några enkla ord och begrepp för att benämna och samtala om tekniska lösningar.

Arbetssätt för utveckling av tekniska lösningar

Undersökande av hur några vardagliga föremål är uppbyggda och fungerar samt hur de är utformade och ge förslag på hur de kan förbättras.

Egna konstruktioner där man tillämpar enkla mekanismer.

Att styra föremål med programmering.

Dokumentation i form av enkla skisser, bilder samt fysiska och digitala modeller.

Teknik, människa, samhälle och miljö

Några föremål i elevens vardag och hur de är anpassade efter människans behov.

Hur föremålen i elevens vardag har förändrats över tid.

Säkerhet vid teknikanvändning, till exempel när man hanterar elektricitet och använder olika tjänster via internet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Människan har i alla tider utvecklat teknik på olika sätt, men vad är egentligen teknik? Fanns dagens teknik på stenåldern? Hur såg tekniken ut förr? Hur används tekniken idag? Var finns tekniken i vår vardag?
Vi försöker tillsammans komma på vad teknik egentligen är och slutligen får eleverna i uppdrag att i smågrupper lösa en teknisk uppgift.

Polhems enkla maskiner

Vilka är Polhems enkla maskiner? Finns de även i dagens samhälle? Vad är Polhems alfabet? Hur hänger Polhem, pincett, fiskespö och sax ihop? En kortare inledning kring Christopher Polhem och hans fem enkla maskiner, varefter eleverna får ett uppdrag kring de enkla maskinerna.

Vem var da Vinci?

Människan har i alla tider utvecklat teknik på olika sätt, men hur går det till? Vem var da Vinci och hur jobbar en uppfinnare? Vem kommer på att vi "måste" uppfinna en massa nya saker...?
Eleverna får en kort inblick i Leonardo da Vincis liv och några av hans uppfinningar. Slutligen får eleverna i uppdrag att i smågrupper lösa en teknisk uppgift.

Knak & Brak

Dragkrafter och tryckkrafter, vad innebär det? Vad har wellpapp och altantak gemensamt? Hur kan man bygga för att det ska bli så stabilt som möjligt? En kortare inledning kring teknik och olika typer av materiel varefter eleverna får i uppgift att bygga lätt men starkt!

Konstruera mera!

Vi pratar teknik och var den finns i olika sammanhang och runt omkring oss. Eleverna får sedan ett konstruktionsuppdrag att lösa i smågrupper. Det kan vara att bygga en bil eller båt eller någon annan manick eller mojäng!

Djurolympiaden

Vem hoppar längst? En groda eller en hare? Grunden till klassisk ingenjörskonst är att kunna mäta saker. I början var det vanligt att man använde olika kroppsdelar för att kunna jämföra exempelvis längder. Med tiden insåg man att metoden inte var särskilt exakt och att man behövde något annat längdmått. I slutet av 1700-talet började man använda sig av grunden till det vi idag kallar metersystemet. Efterhand blev det allt mer populärt och kom att ersätta det kaos av olika längdmått som då användes i Europa. Till slut skapades ett enhetligt system som fick alla att "tala samma språk", nämligen SI-systemet. SI →Système International d'Unités = det internationella enhetssystemet. SI är den nu allmänt gällande formen av det metersystem som man då började använda i Frankrike. Det täckte i stort sett behov för rum och tid samt mekanik. Det byggde på enheterna meter (m), gram (g) och sekund (s). I programmet får eleverna med hjälp av meterstavar och koner mäta och jämföra hopp av olika djur som exempelvis hare, groda, varg, loppa, katt , häst och känguru. Av dessa finns en överlägsen vinnare, gissa vem?

Programmering - Bee-Bot

Barnen/eleverna får pröva på enkel programmering med syfte att i tidig ålder väcka och uppmuntra teknikintresset. Det är också en introduktion till hur enkla program skapas.
Bee-Bot är en robot som enkelt programmeras att röra sig i bestämda banor och med bestämda avstånd med hjälp av sex olika knappar; framåt, bakåt, sväng vänster, sväng höger, paus och stopp.
Barnen/eleverna får bland annat träna på logiskt tänkande och algoritmer på ett lustfyllt sätt!
Låt Bee-Bot t.ex. åka och handla fisk, leta efter en skatt eller leta bokstäver! Materielen kan anpassas i det oändliga utifrån barnens ålder och förkunskaper.

Makalösa Manicker!

Vi pratar lite om tekniska system och Pettson och Findus, sedan får eleverna i uppdrag att i smågrupper tillverka en Makalös Manick med målet att den ska plinga i en klocka!
Till sin hjälp har de en mängd olika materiel som t.ex. magneter, kulor, klotsar, trästavar, leksaksbilar, snören, tejp, rör, trälister, kaplastavar, hinkar mm osv etc...och såklart sin fantasi och sina kompisar!

Bygg en batteridriven Graffiti-konstnär!

Med en plastburk, en liten elmotor, ett trähjul, batterier, tuschpennor och tejp får eleverna bygga en "Graffiti-Robot" som sedan får vandra runt och skapa ett konstverk.
Konstverket får eleverna ta med hem.

Skoj med Kugghjul

Vi pratar lite teknik i vardagen och vad hjul och kugghjul kan användas till.
Barnen får sedan i uppdrag att i smågrupper bygga ihop kugghjul i olika storlekar till en lång bana. Målet är att de ska få ett träd med apor att snurra runt!

# data[].attributes.attachment_link.description
Människan har i alla tider utvecklat teknik på olika sätt, men vad är egentligen teknik? Fanns dagens teknik på stenåldern? Hur såg tekniken ut förr? Hur används tekniken idag? Var finns tekniken i vår vardag? Vi försöker tillsammans komma på vad teknik egentligen är och slutligen får eleverna i uppdrag att i smågrupper lösa en teknisk uppgift.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Teknik tillsammans är ett undervisningsmaterial i teknik för barn i förskola till årskurs 6. Tre arbetsområden är reviderade utifrån Lgr 11 och de övriga fyra är utarbetade efter den tidigare läroplanen.

Följ Teknik tillsammans på Facebook

Föjande tre arbetsområden är reviderade utifrån Lgr 11:

Information om revideringen av Teknik tillsammans

I det reviderade materialet kan man i de inledande avsnitten i en matris se hur arbetsområdena kan kopplas till det centrala innehållet i Lgr 11. I varje arbetsområde presenteras ett antal förmågor som barnen kan träna under de olika arbetspassen. Dessa förmågor är kopplade till det centrala innehållet och de långsiktiga målen i Lgr 11. Arbetspassens mål har i vissa fall skrivits om så att det framgår vilka förmågor som ska tränas under arbetet. Under revideringsarbetet har vi passat på att rätta till eventuella tryckfel och förändrat vissa instruktioner så att de ska bli tydligare. Vi hoppas att du känner igen dig i materialet, men att du även får glädje av en tydligare koppling till Lgr 11.

CETIS - Centrum för tekniken i skolan - är ett nationellt resurscentrum för teknikundervisningen i förskola och grundskola. CETIS har tillsammans med lärarutbildare och personal från förskola och grundskola utvecklat undervisningsmaterialet Teknik tillsammans.
Läs mer om Teknik tillsammans

# data[].attributes.attachment_link.description
Teknik tillsammans är ett undervisningsmaterial i teknik för barn i förskola till årskurs 6. Tre arbetsområden är reviderade utifrån Lgr 11 och de övriga fyra är utarbetade efter den tidigare läroplanen. Följ Teknik tillsammans på Facebook Föjande tre arbetsområden är reviderade utifrån Lgr 11: I det reviderade materialet kan man i de inledande avsnitten i en matris se hur arbetsområdena kan kopplas till det centrala innehållet i Lgr 11.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2013-10-10
Arbetsområdet Kylskåpsmagneter är nu omarbetat och anpassat till Lgr 11.

Målgrupp: Förskola - årskurs 3

Här följer en kort beskrivning av arbetsområdet Kylskåpsmagneter. Hela arbetsområdet går att ladda ner via pdf-dokumentet som finns längre ned på denna sida.

Detta material handlar om kylskåpsmagneter. Deras storlek, utmaningen mot gravitationen och det klickande ljudet när magneten fastnar på kylskåpet är faktorer som bidrar till magneternas attraktionsförmåga. Att magneterna kan vara utformade som allt från små figurer till tänkvärda citat bidrar också till att de tilltalar barn.

Formen på kylskåpsmagneter varierar men oftast är de relativt platta. Det är i denna uppgift tänkt att du ska uppmuntra dina elever att göra magneter som skiljer sig från detta mönster genom att bygga upp dem av flera lager.

För att på bästa sätt stegvis bygga upp barnens teknikkunskaper kan det vara bra att följa den angivna ordningen på arbetspassen. Man kan också komplettera med egna moment om man önskar. Flera arbetspass kan antingen göras under en dag eller fördelas under en längre tidsperiod. Då man arbetar med de yngre barnen är det bättre att arbeta mer koncentrerat med arbetsområdet.

Arbetsområdet innehåller både grupparbete, då de bland annat bestämmer ett övergripande tema för skisserna till kylskåpsmagneten, och individuellt arbete då de gör sin egen kylskåpsmagnet.

Hämta undervisningsmaterialet Kylskåpsmagneter

För att öppna pdf-filer behövs programmet Adobe Reader som är gratis. Instruktion för att ladda ned programmet finns under webbsidan Om webbplatsen

Arbetsområdets koppling till kursplanen

Genom att arbeta med Kylskåpsmagneter kan barnen utveckla förmågor kopplade till kursplanens centrala innehåll och långsiktiga mål.

Målen med detta arbetsområde är att barnen:

Lär sig att med handledning kunna planera och utföra en enklare konstruktion.

Blir medvetna om att vissa material är magnetiska.

Blir medvetna om hur magneter används i vardagen.

Detta arbetsområde ska ge barnen möjlighet att utveckla sin förmåga att

planera och utföra en enklare konstruktion

identifiera magnetiska material

beskriva magneters användningsområden i hemmet.

Centralt innehåll (Ur kursplan för Teknik 2011)
Tekniska lösningar

hållfasta och stabila konstruktioner

material

ord och begrepp

Arbetssätt för utveckling av tekniska lösningar

konstruktionsarbete

dokumentation

Teknik, människa, samhälle och miljö

tekniska lösningars användarhet

Långsiktiga mål (Ur kursplan för Teknik 2011)

identifiera och analysera tekniska lösningar utifrån ändamålsenlighet och funktion

identifiera problem och behov som kan lösas med teknik och utarbeta förslag till lösningar

använda teknikområdets begrepp

# data[].attributes.attachment_link.title
Kylspåpsmagneter - Arbetsområden - Teknik tillsammans - CETIS

# data[].attributes.attachment_link.description
2013-10-10 Arbetsområdet Kylskåpsmagneter är nu omarbetat och anpassat till Lgr 11. Målgrupp: Förskola - årskurs 3 Här följer en kort beskrivning av arbetsområdet Kylskåpsmagneter. Hela arbetsområdet går att ladda ner via pdf-dokumentet som finns längre ned på denna sida. Detta material handlar om kylskåpsmagneter.