# data[].attributes.body
Ekonomska škola, Požega

# data[].attributes.body
Saznajte nešto o povijesti Pakraca na stranicama Muzeja grada Pakraca. :D

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U petak 18.9.2020. po prvi put je u našem gradu održan stručni skup pod nazivom „Tragom Jankovića". Ideja skupa je bila okupiti stručnjake i donijeti nova saznanja o obitelji Janković i vremenu njihova obitavanja na ovom prostoru. Podsjetimo, članovi obitelji Jankovići daruvarski, bili su vlasnici pakračkog vlastelinstva cijelo stoljeće ( 1760.-1861.) i zaslužni su u velikoj mjeri za razvoj i napredak ovoga kraja. Unatoč tome o povijesti obitelji ali i vremenu i načinu života na ovim prostorima u to doba još uvijek premalo znamo. Jako mali broj stručnjaka se uopće bavio ovim temama pa nam je velika želja bila zainteresirati ih, potaknuti ih na istraživanje te tako i širu javnost upoznati s važnim dijelom povijesti ovoga prostora.

Jako nam je drago što su se upravo u Pakracu okupili stručnjaci različitih profila koji su onda povijest obitelji i tog vremena sagledali iz različitih kutova.

Ivana Domanović iz Gradskog muzeja u Požegi održala je čak dva izlaganja. Jedno kroz koje nas je upoznala s ostavštinom obitelji Janković koja se čuva u Gradskom muzeju u Požegi. Ostavština je dospjela u Požegu zahvaljujući Juliju Kempfu koji se dopisivao s tadašnjom posljednjom pripadnicom ove obitelji Anom Janković i predstavlja nezaobilazan materijal pri proučavanju obitelji Janković ali i prostora tog vremena. Drugo izlaganje posvetila je Juliju Jankovići, jednom od najuglednijih članova obitelji koji je i jedini rođen u Pakracu, a čiju 200. obljetnicu rođenja slavimo ove godine.

Jelena Hihlik iz Muzeja grada Pakraca svoje izlaganje je posvetila doprinosu članova obitelji Janković razvoju pakračkog vlastelinstva od sredine 18. do sredine 19.stoljeća. U izlaganju su naznačene brojne teme koje bi mogle i morale postati dijelom budućih istraživanja.

Katarina Nina Simončić s Tekstilno-tehnološkog fakulteta u Zagrebu održala je izlaganje na temu odjevno-stilskih utjecaja kroz portrete obitelji Janković. Zanimljivo je to da je dr. Simončić gotovo jedina koja se dosada kod nas bavila poviješću mode i odijevanja. Postavila je čak i pitanje o pravilnoj interpretaciji jednog od portreta, na temelju mode i frizure koje ne odgovaraju vremenu datiranja portreta.

Ivan Roth iz Muzeja likovnih umjetnosti i Ana Šitina s Odjela za povijest umjetnosti u Zadru zajednički su održali izlaganje o Stražemanu i Biškupcima te Jankovićima kao naručiteljima i donatorima prilikom gradnje crkava, nadgrobnih spomenika, dvorca i portreta. Čuli smo niz novih i zanimljivih činjenica o ovom dosada gotovo marginaliziranom posjedu, za kojeg znamo da je bio jedan od dražih nekim članovima ove obitelji.

Zdenko Samaržija je trebao održati izlaganje o pomoćnim prostorijama u kasno baroknim i klasicističkim dvorcima Slavonije ali se izlaganje pretvorilo u izlaganje o kulturnom krajoliku iz vremena obitelji Janković i nužnosti suradnje većeg broja stručnjaka pri rekonstrukciji istoga. Nešto na čemu ćemo svakako poraditi u idućim godinama.

Zahvaljujemo se svim izlagačima na dolasku u Pakrac i na tome što su s nama podijelili svoja vrijedna saznanja. Želja nam je izdati ukoričeno izdanje svih izlaganja u obliku tiskanih stručnih tekstova, a već sada najavljujemo skup istog naziva koji će se nadamo se održati u Pakracu dogodine u sličnom vremenskom razdoblju.
Ovdje možete preuzeti pdf verziju Tragom Jankovića, knjižica sažetaka

Prošli tjedan obilježili smo Dane europske baštine na najbolji mogući način - prezentacijom Staroga grada Pakraca i prigodnom izložbom u našem muzeju. Dani europske baštine manifestacija su koja već godinama diljem Europe, a posljednjih 25 godina i u Hrvatskoj, na različite načine promovira kulturnu baštinu. Ovogodišnja tema "Baština i obrazovanje" pred pakračkom publikom naišla je na veliko odobravanje jer je u sklopu događanja na licu mjesta ukratko opisana bogata povijest Staroga grada kao i rezultati dosadašnjih istraživanja koji su uistinu zanimljivi. Zahvaljujemo Konzervatorskom odjelu u Požegi i dr.sc. Juraju Belaju s Instituta za arheologiju na ugodnoj suradnji, a sve vas koji još niste razgledali izložbu u muzeju srdačno pozivamo da iskoristite priliku i izbliza vidite što to sve sakrivaju brojni slojevi Staroga grada Pakraca.

U Pakracu će se 18. rujna 2020. godine u kuriji Janković održati stručni skup pod nazivom „Tragom Jankovića", posvećen Jankovićima daruvarskim - plemićkoj obitelji čiji su članovi od sredine 18. do sredine 19. stoljeća bili vlasnici pakračkog vlastelinstva i neizmjerno su važni za razvoj ovog prostora. Unatoč njihovom izuzetnom povijesnom značaju, još uvijek je povijest ove obitelji u Hrvatskoj nedovoljno istražena i vrlo slabo valorizirana i prezentirana. Stoga nam je želja rasvijetliti određene činjenice, saznati neke nove te ih prezentirati javnosti i na taj način ukazati na veliki značaj i ulogu koju je ova obitelj nekada imala.

Stručni skup će okupiti više stručnjaka koji će po prvi put izlagati o temama usko vezanim uz povijest i vrijeme obitavanja obitelji Janković na našem prostoru. Sve radove planiramo, nakon stručnog skupa, objaviti u obliku e-publikacije, a iduće godine moguće i tiskati kao Zbornik. Skup će se ove godine održati po prvi put zahvaljujući pokroviteljstvu Grada Pakraca, a želja nam je da postane tradicionalan i iz godine u godinu nas obogaćuje novim stručnim saznanjima.
Stručni skup, Tragom Jankovića, 18.9.2020. Program: 11.00 Pozdravni uvodni govori
Alfreda Petani Grafina, prof. - ravnateljica Osnovne glazbene škole Pakrac

Jelena Hihlik, dipl.pov.umj. - ravnateljica Muzeja grada Pakraca
11.20 - 12.00
Ivana Domanović, mag.educ.hist., Gradski muzej Požega
12.00 - 12.30
Jelena Hihlik, dipl.pov.umj., Muzej grada Pakraca
12.30 - 13.00
izv.prof.dr.sc. Katarina Nina Simončič, Tekstilno-tehnološki fakultet, Zagreb
13.00 - 13.30
Ivan Roth, mag. hist. art., Muzej likovnih umjetnosti, Osijek

sc. Ana Šitina, Odjel za povijest umjetnosti, Zadar
13.30 - 14.00
Zdenko Samaržija, prof.

Jedna od zanimljivosti iz naše nedavne povijest, iz Domovinskog rata ali i pokazatelj kako se i kroz filateliju pokušala izvršiti okupacija ovog prostora je sasvim maleni muzejski predmet - jedna poštanska marka. Tiskana je 28. lipnja 1995. godine u offset tehnici, arak 100 maraka (10 X 10) u tiskari FORUM, Novi Sad u Srbiji. Marka je ispisana ćirilicom, a na njoj se nalazi crtež pravoslavne crkve sv. Trojice u Pakracu, njezin autor je Dimitrije Čudov. Marka je tiskana u 20.000 primjeraka i to u razdoblju nakon VRA Bljesak kojom je oslobođen okupirani teritorij Zapadne Slavonije. Ova poštanska marka kao i sve marke tzv Republike Srpske Krajine uvedene su u skoro sve najvažnije svjetske kataloge maraka. Poznati njemački katalog MICHEL ih tako vodi pod Hrvatska, okupacijska izdanja tako zvane Republike Srpske Krajine.

Marka je smeđe boje s ćiriličnim natpisima. U gornjem dijelu okvira nalazi se natpis „REPUBLIKA" , a u donjem „SRPSKA KRAJINA". Pakrac je ispisan u gornjem središnjem dijelu marke. Na desnoj strani marke je nominalna vrijednost od 5 ND te odmah ispod brojke vertikalno ispisano je „CRKVA SV. TROJICE", nešto niže horizontalno se nalaze slova PTT. S donje vanjske strane okvira ispisana je 1995 godina te desno ime tiskare „FORUM".

Kako je inflacija u tzv RSK dosezala ogromne brojeve 1994. godine milijarda starih dinara vrijedila je jedan novi dinar, ND. Marka je izdana u nizu od pet maraka, redovito izdanje, predjeli i znamenitosti tzv RSK i to redom u nominalnoj vrijednosti.

Slap Krčić - Knin 0,10 ND, Benkovac 0,20 ND, Tvrđava Knin 0,40 ND, Crkva u Petrinji 2 ND i Pakrac 5 ND.

Zanimljivost je da marka prikazuje crkvu koja zapravo nikada nije bila na teritoriju tzv RSK. Također jedna od zanimljivosti je da je na marci ćirilićni natpis Pakrac. No službeni naziv pošte je bio Srpski Pakrac, kako je latinicom bilo ispisano na poštanskom štambilju koji je bio u upotrebi za vrijeme tzv RSK. Pošta je inače nosila naziv tzv Srpski Pakrac, a kako je na marci samo natpis Pakrac, to bi značilo da marka prikazuje hrvatski Pakrac.

Glavna pošta u Beogradu imala je popis jedinica PTT mreže na području tzv RSK i RS (Bosna) za koje se primaju poštanske pošiljke. Ovdje je pisalo da pošta PAKRAC - GAVRINICA radi od 01.10.1993. godine u sastavu tzv RSK. Sve pošiljke poslane iz Srbije do navedenog datuma vraćane su iz pošte u Okučanima s naznakom „srpska pošta Pakrac ne radi". Poštanski promet između tzv RSK i RS (Bosna) prema Srbiji (tada još SR Jugoslaviji) je vrlo dobro funkcionirao. Hrvatska pošta s tzv RSK nije imala poštanski promet. Upotreba marke izdanja Pakrac od 5 ND bila je vrlo rijetka, sigurno je da ova marka nikada nije ni bila u prodaji na šalteru „srpskog Pakraca", a žig s natpisom „srpski Pakrac" jedan je od najrjeđih žigova tzv RSK. Danas ova marka predstavlja vrijedno kolekcionarsko izdanje ali i važno svjedočanstvo o pokušajima uspostavljanja jedne paradržave na hrvatskom teritoriju.

Nedavno je iz tiska izašao već 11. broj Zbornika Povijesnog društva Pakrac- Lipik. Zbornik je glasilo ovog društva i tiskano izdanje od neprocjenjive vrijednosti, zato što se u njemu obrađuju i bilježe različite teme iz zavičajne povijesti te predstavlja rezultate istraživanja više domaćih autora, uglavnom članova društva. U ovom broju Zbornika predstavljen je rad 11 autora koji su objavili rezultate svojih istraživanja pojedinih zavičajnih tema, zatim dva vrlo vrijedna povijesna izvora, a predstavljeni su i informativni članci o radu društva te sjećanja na preminule članove i prijatelje društva. Za ovaj broj Zbornika su pisali: Jelena Hihlik, članak o Pakračkoj munjari, Stjepan Benković o povijesti mlinarstva, a Daniel Grčević nam je otkrio još jednu dosada nepoznatu Pakračanku, Vandu Shrenger Weiss, ženu koja je kao tek druga žena u povijesti završila medicinu u Beču i bila jedna od najvećih psihoanalitičarki.

Nives Matijević donosi vrlo zanimljiv članak o Ivanu Tomašiću velikom učitelju i pedagogu te njegovim godinama rada u Lipiku za vrijeme kojih je zabilježio niz zanimljivih povijesnih informacija s kraja 19.stoljeća. Siniša Njegovan Starek piše o doseljavanju Čeha na prostor Slavonije te prevodi tekst Lujka Šnedorfa o doseljenju njegove obitelji i tadašnjim prilikama u Slavoniji. Tea Lokner donosi članak o terenskom pregledu arheoloških lokaliteta na području Grada Lipika, a Stjepan Benković još jedan članak i to o povijesti školstva u pakračko-lipičkom kraju. Danela Vujanić piše o načinu i proceduri zaštite 15 dobara od lokalnog značaja na prostoru Pakraca i Lipika koje je iniciralo upravo Povijesno društvo te donosi fotografije i opise ovih vrijednih dobara. Duško Kliček u ovom broju Zbornika donosi osvrt o društvenom životu na pakračkoj Pilani.

Uz ove istraživačke članke u Zborniku možete pronaći i dva vrlo vrijedna povijesna izvora Dnevnik neprijatelja te Spomenicu Badljevačke župe kao i informativne članke o radu društva. Vrlo vrijedan dio Zbornika predstavljaju i dva udžbenika za niže razrede o zavičaju, jedan sadrži najvažnije informacije o njegovim geografskim i zemljopisnim obilježjima, a njegova autorica je učiteljica Daliborka Duchač. Drugi udžbenik predstavlja zavičajnu povijest za niže razrede čija autorica je učiteljica Daniela Crnković. Jedan i drugi udžbenik predstavljaju vrlo vrijedan udžbenički i metodički materijal koji će se moći koristiti u nastavi za niže razrede, a koji dosada u ovom formatu nije postojao. Ovaj broj Zbornika nažalost završava s čak četiri sjećanja na preminule članove i prijatelje društva. Glavni urednik i ovog broja je Stjepan Benković, a izdanje je grafički obradio Ivan Černi iz FOTOimago dok je za tisak bila zadužena Gradska tiskara u Osijeku.

Najnoviji broj Zbornika promoviran je u Lipiku, dok je iduća promocija, koja se trebala održati u Pakracu, nažalost odgođena uslijed novonastale situacije oko širenja koronavirusa. Stoga smo se odlučili Zbornik objaviti i digitalno te ga na taj način učiniti dostupnim svima onima koji žele saznati nešto više o vrlo zanimljivim ali dosada nedovoljno poznatim dijelovima iz pakračke i lipičke povijesti.

Tiskano izdanje zbornika možete nabaviti u Muzeju grada Pakraca i u Gradskoj knjižnici Pakrac.

U četvrtak 13.2.2020. u muzeju nam kao predavačica ponovno gostuje dr.sc. Jelena Seferović s još jednim predavanjem vezanim uz povijest pakračke psihijatrijske bolnice. Naša sad već višegodišnja suradnica i istraživačica je zaposlenica Filozofskog fakulteta u Ljubljani, a radi unutar europskog istraživačkog projekta EIRENE, koji se bavi analizom ženske svakodnevice u tranzicijskim razdobljima između dva svjetska rata u psihijatrijskim bolnicama. Upravo zato je i pakračka psihijatrijska bolnica jedna od važnijih točaka njenog znanstvenog istraživanja, a zahvaljujući njoj je i postala predmetom znanstvenog istraživanja prije dvije godine. Dođite i saznajte nešto više o ovoj zaista zanimljivoj, a dosada prilično zanemarenoj i neistraženoj temi.
Ulaz je slobodan 🙂

# data[].attributes.attachment_link.title
Povijest grada Pakraca - Muzej grada Pakraca

# data[].attributes.attachment_link.description
U petak 18.9.2020. po prvi put je u našem gradu održan stručni skup pod nazivom „Tragom Jankovića". Ideja skupa je bila okupiti stručnjake i donijeti nova saznanja o obitelji Janković i vremenu njihova obitavanja na ovom prostoru. Podsjetimo, članovi obitelji Jankovići daruvarski, bili su vlasnici pakračkog vlastelinstva cijelo stoljeće ( 1760.-1861.)

# data[].attributes.body
U povodu 764. godine nastanka povelje, dakle 16.12.1256., kojom kralj Bela IV. potvrđuje ostrogonskom nadbiskupu da i dalje može ubirati crkvenu desetinu (porez) od prihoda kovnice u Pakracu, koja je po tome već stvarno lijepo poslovala, KPD “SLOGA” Pakrac objavljuje crtić Banchi pozivajući vas da i ovim putem o gradu kojega volimo i u kojemu živimo naučimo više.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U povodu 764. godine nastanka povelje, dakle 16.12.1256., kojom kralj Bela IV. potvrđuje ostrogonskom nadbiskupu da i dalje može ubirati crkvenu desetinu (porez) od prihoda kovnice u Pakracu, koja je po tome već stvarno lijepo poslovala, KPD "SLOGA" Pakrac objavljuje crtić Banchi pozivajući vas da i ovim putem o gradu kojega volimo i u kojemu živimo naučimo više.

Ovo je fotografija originalne povelje koja se čuva u Državnom arhivu u Budimpešti, a Zbornik Povijesnog društva Pakrac koji piše baš o tome, pronađite na: http://digi-pakrac.com/povijesnog-drustva-pakrac-lipik-2011/

# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO: Predstavljanje pakračkog crtića Banchi

# data[].attributes.attachment_link.description
U povodu 764. godine nastanka povelje, dakle 16.12.1256., kojom kralj Bela IV. potvrđuje ostrogonskom nadbiskupu da i dalje može ubirati crkvenu desetinu (porez) od prihoda kovnice u Pakracu, koja je po tome već stvarno lijepo poslovala, KPD "SLOGA" Pakrac objavljuje crtić Banchi pozivajući vas da i ovim putem o gradu kojega volimo i u kojemu živimo naučimo više.

# data[].attributes.body
Dani europske baštine: predstavljanje Staroga grada Pakrac.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PIŠE: Pakrački List

228

Ne zna se točno kada je nastao i tko ga je sagradio, ali pakrački Stari grad bio je jedan od najznačajnijih utvrda u Slavoniji što potvrđuje podatak da je u razdoblju između 1256. i 1260. u njemu bila kovnica novca - slavonskog banovca koji je kao motiv koristio kunu koja je i danas u upotrebi službene hrvatske monete, započela je svoje predavanje Tea Lokner, kustosica Muzeja grada Pakraca prilikom jučerašnjeg predstavljanja Starog grada Pakraca koje je upriličeno u sklopu manifestacije Dani europske baštine.

Pod šatorom na mjestu između zgrade „općine" i policije, neposredno uz arheološku sondu kojom se unazad četiri godine istražuje povijest Starog grada četrdesetak građana je najprije upoznato s njegovim nastankom koji datira u 13. stoljeću, kroz prijenos vlasništva od viteških redova ivanovaca i templara do zadnjeg vlasnika Nikole Šubića Zrinskog, odnosno osmanlijskog razdoblja (1544.-1691.). Grad u formi nepravilnog peterokuta je imao sedam kula i središnju najveću. Unutar zidina razvijao se mnogo širi život od vojne utvrde sa sadržajima poput škola, vjerskog i obrtničkog života. No oko 1750. godine uslijed dotrajalosti počinje njegov raspad koji je trajao sve do polovine 20. stoljeća do kada je stanovništvo građevinski materijal s njegovih zidina koristio za nasipavanje putova i izgradnju novih objekata, tako da je danas vidljiv samo ostatak u vidu zida iza policijske zgrade te ono što su arheolozi otkrili unutar četiri godine njegovih istraživanja, o čemu je govorio dr. sc. Juraj Belaj, voditelj istraživanja iz zagrebačkog Instituta za arheologiju.

Česti sukob različitih kultura

Rezultati iskapanja potvrdili su da je strateški položaj Pakraca bio razlog čestog sudaranja i sukobljavanja različitih kultura na ovim prostorima. Najvrjedniji nalazi su otkriveni na dubini većoj od dva metra, na sloju koji datira oko 1220. -1230. godine.

U doba kada su na ovim prostorima uobičajene male romaničke crkvice, dolaze vrhunski majstori klesari iz Francuske, čije je majstorstvo još i danas vidljivo unutar sonde na lokalitetu iskapanja u Pakracu čime ovo postaje jedan od najvažnijih gotičkih spomenika u ovom dijelu Europe. Na približno istoj dubini otkriveni su ostaci groblja, a raritet je da su zahvaljujući podzemnim vodama pronađeni posve sačuvani drveni ljesovi.

Dr. Belaj je naglasio da su istraživanja daleko od kraja, izrazivši nadu da će se nastaviti, što ovisi o financijama.

U uvodu stručne prezentacije Viktorija Ciganović iz Konzervatorskog odjela u Požegi je rekla da ju raduje što unutar ovogodišnjih Dana europske baštine može biti predstavljeno istraživanje ovog vrijednog arheološkog lokaliteta koje se izvrsno uklapa u ovogodišnju temu manifestacije koja je „Baština i obrazovanje, učenje za život" jer kultura nije samo ono materijalno i prolazno nego još više, ono duhovno, vječno. U ime konzervatorskog ureda u Požegi zahvalila se Muzeju Grada Pakraca i Tei Lokner na suradnji i angažmanu te dr. sc. Juraju Belaju, na vođenju istraživanja kao i Gradu Pakracu bez čije financijske i logističke potpore ova istraživanja ne bi bila moguća.

Izložba artefakata u muzeju

Nakon stručnog predavanja na samom lokalitetu istraživanja, sudionici ove manifestacije su se uputili u Muzej grada Pakraca gdje je Tea Lokner postavila izložbu pokretnih artefakata. Izložba će za građanstvo biti otvorena do kraja rujna, a posjetitelji mogu vidjeti različite uporabne predmete iz svih stoljeća koji su pronađeni u sondi, kao i različito kamenje i ljudske i životinjske kosti, ali i fotografije snimljene na različitim slojevima tijekom četverogodišnjeg iskapanja.

×

Portal pakrackilist.hr koristi kolačiće radi boljeg korisničkog iskustva
Saznajte više o tome kako koristimo kolačiće i kako možete promjeniti svoje postavke. Prihvaćam kolačiće

# data[].attributes.attachment_link.title
DANI EUROPSKE BAŠTINE: Predstavljen Stari grad Pakrac - Pakrački LIST

# data[].attributes.attachment_link.description
Ne zna se točno kada je nastao i tko ga je sagradio, ali pakrački Stari grad bio je jedan od najznačajnijih utvrda u Slavoniji što potvrđuje podatak da je u razdoblju između 1256. i 1260. u njemu bila kovnica novca - slavonskog banovca koji je kao motiv koristio kunu koja je i danas u upotrebi služb...

# data[].attributes.body
Banovac - prvi hrvatski novac kovan upravo u našem gradiću Pakracu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Banovac je naziv za prvi hrvatski novac kovan u Pakracu i Zagrebu otprilike u razdoblju od 1235. do 1384. godine.

Godine 1256.g. Pakrac je imao povlasticu kovanja novca. Smatra se da je to ujedno prva kovnica novca u Hrvata. MONETA REGIS P(ro) SCLAVONIA, naš banovac, je srebrni novac na kojemu je na prednjoj strani kuna u trku, a na naličju patrijarhalni (dvostruki) križ s dvjema okrunjenim glavama. Bio je najljepša i najcjenjenija od svih hrvatskih kovanica te prihvaćen kao stabilno platežno sredstvo i izvan područja za koje je prvobitno namijenjen.

Uz dubrovačke srebrnjake najkvalitetnija i najraširenija hrvatska srednjovjekovna autohtona moneta, poznata i priznata kao zdrava i stabilna srebrna valuta u mnogim europskim zemljama, bila je "moneta banalis" - slavonski banovac, koji je kovan u 13. i 14. stoljeću u kovnicama u Pakracu (od 1237. do 1260.) a zatim u Zagrebu od 1260. do 1384. kao "denarius zagrabiensis". Ona je temelj velikog ugleda i doprinosa hrvatskoga kovničarstva europskoj i svjetskoj povijesti novčarstva jer su banovci kovani u postojanoj vrhunskoj finoći srebra i kvaliteti kovanja, tako da su u toj epohi bili jedna od vrhunskih europskih moneta. On je bio djelo hrvatskih umjetnika i kovničara, a zbog državne zajednice Hrvata s Mađarima nosio je zajedničke oznake - uz hrvatsko državno znakovlje tu su bili ugarski kraljevski simboli. Banovci su zbog čistoće srebra i lijepe izrade već u 13. stoljeću postali "europski novac" i bili rabljeni u međunarodnoj trgovini za sva plaćanja diljem srednje Europe. Zbog ugleda kovničarske tradicije i zaštite kvalitete banovci su imali svoju posebnu slavonsku marku od otprilike 238 g (poslije 224,5 g) srebra iz koje se kovalo 5 penza od po 40 banovaca ili ukupno 200 banovaca (denara) ili 400 obola odnosno 1000 groša ili 2400 sitnih srebrnih bagatina. Da bi zaštitili kvalitetu banovca, srednjovjekovni hrvatski banovi i hercezi uvodili su vrlo stroge kovničke propise o kontroli kvalitete novca, često su se koristili i prekivanjem novca (renovatio monetarum) uz kompletnu zamjenu novčane mase. To je omogućavalo i otkrivanje krivotvoritelja, što se vidi iz sačuvane sudske dokumentacije.

Nedovršeni članak Banovac koji govori o ekonomiji treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.

# data[].attributes.attachment_link.description
Banovac je naziv za prvi hrvatski novac kovan u Pakracu i Zagrebu otprilike u razdoblju od 1235. do 1384. godine. Godine 1256.g. Pakrac je imao povlasticu kovanja novca. Smatra se da je to ujedno prva kovnica novca u Hrvata.

# data[].attributes.attachment_link.description
Facebook-f Google-plus Instagram Youtube Slavonija kakvu još niste upoznali! Za one željne aktivnog odmora, u suradnji s partnerima organiziramo razne aktivnosti u netaknutoj prirodi Psunja i Papuka. OBAVEZNA rezervacija na: pdomanovac@gmail.com ili sms na 099/661-5003 1 IZLETIŠTEOmanovac u sklopu planinarskog doma Omanovac ISTRAŽITE 2 ŠTO NUDIMO kružna staza dugačka oko 7.000 metara, 3 NAJAM OBJEKTA [...]

# data[].attributes.attachment_link.description
PAKRAC ...mali grad za velike doživljaje!!! Dobrodošli na službenu stranicu Turističke zajednice Grada Pakraca! Ovdje možete saznati razne zanimljivosti i korisne informacije koje će vas potaknuti da nas posjetite! Suglasnost za fotonatječaj Pratite nas na društvenim mrežama Facebook-f Instagram NAŠA PREPORUKA Popularna odredišta Omanovac PLANINARSKI DOM Izletište Matkovac IZLETIŠTE Obrt DA-BAR IZLETIŠTE Tražiš avanturu?

# data[].attributes.location_name
Srednja škola Pakrac, Bolnička ulica, Pakrac

# data[].attributes.headline
Srednja škola Pakrac, Bolnička ulica, Pakrac

# data[].attributes.subject
Srednja škola Pakrac, Bolnička ulica, Pakrac

# data[].attributes.location_name
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.attachment_caption
Modro jezero - legenda o nastanku Modrog jezera zove se Legenda o Gavanovim dvorima

# data[].attributes.headline
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.subject
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.location_name
Srednja škola Pakrac, Bolnička ulica, Pakrac

# data[].attributes.headline
Srednja škola Pakrac, Bolnička ulica, Pakrac

# data[].attributes.subject
Srednja škola Pakrac, Bolnička ulica, Pakrac

# data[].attributes.body
https://tz-pakrac.hr/
Mali slavonski grad za velike doživljaje.
Maleni grad u kojemu je kovan prvi hrvatski novac - banovac (1235. - 1384.), a danas se kuju lijepe životne priče.
https://hr.wikipedia.org/wiki/Banovac

# data[].attributes.attachment_link.description
PAKRAC ...mali grad za velike doživljaje!!! Dobrodošli na službenu stranicu Turističke zajednice Grada Pakraca! Ovdje možete saznati razne zanimljivosti i korisne informacije koje će vas potaknuti da nas posjetite! Suglasnost za fotonatječaj Pratite nas na društvenim mrežama Facebook-f Instagram NAŠA PREPORUKA Popularna odredišta Omanovac PLANINARSKI DOM Izletište Matkovac IZLETIŠTE Obrt DA-BAR IZLETIŠTE Tražiš avanturu?

# data[].attributes.attachment_caption
Glavni gradski trg i spomenik Tin Ujeviću

# data[].attributes.location_name
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.headline
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.subject
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Žuto lišće i šarenilo znaci su
Novljanima da se uskoro sprema Lukovo ..."

Još od davne 1755. godine, kada su prvi puta zazvonila zvona na kapeli svetoga Luke, Novljani svake godine 18. listopada slave Lukovo, blagdan svog nebeskog zaštitnika.

Iz škrinja se izvuku narodne nošnje, glumci i glazbenici izađu na ulicu, napune se stolovi domaćim tradicionalnim poslasticama, pozovu gosti iz svih krajeva Hrvatske i Europe, gradski oci izvjese zastave, svečano urešene kočije zakrče gradske ulice.

Zvuci tamburice, miris lovačkog gulaša, fiša i dobre kapljice, ulice grada obučene u svečano ruho i dekorirane jesenskim plodovima i bojama, kao i jedinstveni događaji koji građane i posjetitelje vraćaju na prijelaz iz 19. u 20. stoljeće očekuju vas na ulicama našega grada tijekom manifestacije Lukovo u Novskoj.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Žuto lišće i šarenilo znaci su Novljanima da se uskoro sprema Lukovo ..." Još od davne 1755. godine, kada su prvi puta zazvonila zvona na kapeli svetoga Luke, Novljani svake godine 18. listopada slave Lukovo, blagdan svog nebeskog zaštitnika.

# data[].attributes.location_name
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.headline
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.subject
Imotski - Modro i Crveno Jezero - Central Dalmatia Croatia - Bike Tracks, Jezeranska ulica, Imotski

# data[].attributes.body
Projekt proglašenja Geoparka Biokovo zajedno s područjem Imotskih jezera, svjetskim geoparkom pod zaštitom UNESCO-a privodi se kraju.

# data[].attributes.body
Najljepše riječno kupalište na svijetu.

# data[].attributes.body
Popularno izletište (ne samo) Brođana.

# data[].attributes.body
"Tipični slavonski prisavski pašnjak bogat močvarnom florom i faunom, koji ima status zaštićenog krajolika..."
https://www.tzbpz.hr/hr/turisticke-atrakcije/zasticena-prirodna-podrucja2/gajna.html

# data[].attributes.body
Posjetite tradicionalnu manifestaciju Konji bijelci!
https://tz-babinagreda.hr/konji-bijelci/

# data[].attributes.attachment_caption
Jedan od rijetko sačuvanih spomenika iz razdoblja Turske vlasti u Slavoniji, te je zaštićen kao spomenik kulture.

# data[].attributes.body
1617.- Turci podižu utvrdu zvanu Surduk iznad Oriovca, na koju danas podsjeća samo sačuvani toponim. Turska česma, građena od opeke, u tlocrtu četverouglastog oblika.

# data[].attributes.location_name
Šuma Striborova, Ulica Janiševac I, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Šuma Striborova, Ulica Janiševac I, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Šuma Striborova, Ulica Janiševac I, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Izletište "Šuma Striborova", namjenjeno je zabavi i rekreaciji mladin, a posebno najmlađih. Park obavijen šumom krase drveni, oslikani likovi iz priča Ivane Brlić Mažuranić, u blizini se nalazi izvor te planinarska biciklistička staza koja povezuje prekrasne krajolike Dilj gore.

# data[].attributes.location_name
Sportska Dvorana Rehlicki, Gornja Mala, Slobodnica

# data[].attributes.headline
Sportska Dvorana Rehlicki, Gornja Mala, Slobodnica

# data[].attributes.subject
Sportska Dvorana Rehlicki, Gornja Mala, Slobodnica

# data[].attributes.location_name
Državna ergela Đakovo, Ulica Augusta Šenoe, Đakovo

# data[].attributes.headline
Državna ergela Đakovo, Ulica Augusta Šenoe, Đakovo

# data[].attributes.subject
Državna ergela Đakovo, Ulica Augusta Šenoe, Đakovo

# data[].attributes.body
Vila "Brlićevac" zaštićeni je spomenik kulture i jedan od malobrojnih sačuvanih ljetnikovaca Brodskog vinogorja... U početku je služila kao lovačka kuća za jednodnevne zabave, da bi doskora bila pretvorena u obiteljski ljetnikovac. Tradicija je duža od 100 godina da članovi obitelji Brlić u njoj provode ljetni dio godine, pa je tako bilo i u doba Ivane Brlić Mažuranić...
http://www.usvijetubajki.org/ivana-brlic-mazuranic/ivanina-brodska-mjesta/98-vila-brlicevac

# data[].attributes.location_name
Galerija umjetnina grada Slavonskog Broda, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Galerija umjetnina grada Slavonskog Broda, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Galerija umjetnina grada Slavonskog Broda, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
U sklopu Galerije nalazi se Spomen-dom Dragutina Tadijanovića.
https://www.gugsb.hr/spomen-dom/

# data[].attributes.location_name
Muzej Brodskog Posavlja, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Muzej Brodskog Posavlja, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Muzej Brodskog Posavlja, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
https://muzejbp.hr/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prvi, rijetki, pisani dokumenti kazuju da se zlato u Međimurju ispiralo za grofova Zrinskih u 16. st. . Zlatarska tradicija dugo se održala, još 1939.godine na Dravi je bilo 129 čamaca, čonov i 240 zlatara.

Način ispiranja zlata na ovom području temelji se na stoljetnom iskustvu i prilagođen tipu zlatonosnog nanosa te materijalima kojima je stanovništvo raspolagalo.

Dravsko se i mursko zlato smatra najčišćim prirodnim zlatom na svijetu.

Zlato se u Međimurju ispiralo još za grofova Zrinskih. Carica Marija Terezija 1776. godine ispiračima zlata iz Donjeg Vidovca izdala i posebnu povelju koju je primio nositelj zlatarskog ceha Bolta Embriuš.Tom poveljom ispirači su dobili pravo za rad na Dravi, Savi i Muri, s time da mogu koristiti obalu u širini od tri metra. Bila je to neka vrsta koncesije iz 18. stoljeća. Do početka Drugog svjetskog rata samo na Dravi plovilo je 129 čamaca s 240 zlatara.

Način ispiranja zlata na ovom području temelji se na stoljetnom iskustvu i prilagođen tipu zlatonosnog nanosa te materijalima kojima je stanovništvo raspolagalo.

Dravsko se i mursko zlato smatra najčišćim prirodnim zlatom na svijetu.

Zlato se u Međimurju ispiralo još za grofova Zrinskih. Carica Marija Terezija 1776. godine ispiračima zlata iz Donjeg Vidovca izdala i posebnu povelju koju je primio nositelj zlatarskog ceha Bolta Embriuš.Tom poveljom ispirači su dobili pravo za rad na Dravi, Savi i Muri, s time da mogu koristiti obalu u širini od tri metra. Bila je to neka vrsta koncesije iz 18. stoljeća.

Do početka Drugog svjetskog rata samo na Dravi plovilo je 129 čamaca s 240 zlatara.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ispiranje zlata na rijeci Dravi " Kultura i povijest " Ustanove " Zbirka

# data[].attributes.attachment_link.description
Prvi, rijetki, pisani dokumenti kazuju da se zlato u Međimurju ispiralo za grofova Zrinskih u 16. st. . Zlatarska tradicija dugo se održala, još 1939.godine na Dravi je bilo 129 čamaca, čonov i 240 zlatara. Način ispiranja zlata na ovom području temelji se na stoljetnom iskustvu i prilagođen tipu zlatonosnog nanosa te materijalima kojima je stanovništvo raspolagalo.

# data[].attributes.location_name
Ekonomska i trgovačka škola Čakovec, Ulica Vladimira Nazora, Čakovec

# data[].attributes.headline
Ekonomska i trgovačka škola Čakovec, Ulica Vladimira Nazora, Čakovec

# data[].attributes.subject
Ekonomska i trgovačka škola Čakovec, Ulica Vladimira Nazora, Čakovec

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Obavještavamo sve maturante koji su završili Ekonomsku i trgovačku školu u školskoj godini 2020./2021., a imaju problema s prijavom na Carnet servise, da se jave na mail nina.carevic@gmail.com radi izdavanja nove lozinke.

Drage učenice i učenici Objavljen je novi raspored sati na web stranicama škole. Više na Raspored sati | ETŠ (ets.hr)

Nastava za učenike Ekonomske i trgovačke škole Čakovec počinje 6. rujna 2021. Za učenike 1.A, 1.B, 1.HT, 1.K, 1.KŠ, 1.UR, 2.A, 2.AD, 2.B, 2.HT, 2.K, 2.KŠ, 2.T, 2.UR i 3.KŠ razreda nastava počinje u 7.20 sati. Učenici 1. razreda okupljaju se ispred glavnog ulaza u...

# data[].attributes.attachment_link.title
ETŠ | Ekonomska i trgovačka škola Čakovec

# data[].attributes.attachment_link.description
Obavještavamo sve maturante koji su završili Ekonomsku i trgovačku školu u školskoj godini 2020./2021., a imaju problema s prijavom na Carnet servise, da se jave na mail nina.carevic@gmail.com radi izdavanja nove lozinke. Drage učenice i učenici Objavljen je novi raspored sati na web stranicama škole.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ako je Međimurje otok između dviju rijeka i hrvatski cvjetnjak, tad mu s lakoćom pripisujemo i epitet domovine božanskog pila. U vinu su istina i zdravlje, pospješen krvotok i dobro raspoloženje kakvog ne nedostaje ni u vinogradima kad se vodi briga o svakom trsu.

Uzgoj vinove loze, stvaranje i njegovanje vina na našem prostoru datira od antike, no potpuno razotkrivanje doživljava 1990-tih godina kada smjela obiteljska gospodarstva okreću novu stranicu u uživanju plodne zemlje. Sorte koje dominiraju tipične su za klimu i teroar: sauvignon, graševina, rajnski rizling, muškat žuti, mirisavi i crveni traminac, moslavac, chardonnay (bijela vina), pinot crni i cabernet sauvignon (crvena vina).

Pušipel. Međimurski vinski brand kojim je revitalizirana autohtona sorta Moslavac (Šipon), raspoređen je u 30 vinarija i kušaonica. Sorta koja ovdje uspijeva dulje od stoljeća naša je prva preporuka za kušanje.
PRAVILNIK O MEĐIMURSKOJ VINSKOJ CESTI ...pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
Ako je Međimurje otok između dviju rijeka i hrvatski cvjetnjak, tad mu s lakoćom pripisujemo i epitet domovine božanskog pila. U vinu su istina i zdravlje, pospješen krvotok i dobro raspoloženje kakvog ne nedostaje ni u vinogradima kad se vodi briga o svakom trsu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Poštovani vanjski posjetitelji bazena.

S obzirom na popunjenost smještajnih kapaciteta te propisane epidemiološke mjere, molimo vas da prije vašeg dolaska u Terme Sveti Martin (na bazene The Temple of Life) provjerite dostupnost na broj telefona 040 371 113. Zbog ograničenog broja gostiju na unutarnjim bazenima postoji mogućnost da u određenom trenutku nećemo moći primati vanjske goste.

Priroda, zdravo i lokalno proizvedene gastronomske delicije, moderan smještaj, preko 100 godina tradicije u kupališnom turizmu, nezaboravna healthness ponuda i bogata ponuda za profesionalne i rekreativne sportaše, sve je to dio Prvog Healthness resorta u Europi.

Posebne ponude paketa

POSEBNA PONUDA ZA UMIROVLJENIKE

Apartmani Terme Sveti Martin ***
minimalni boravak 3 noći,
već od 199 kn po osobi / noćenju

Više

Apartmani Terme Sveti Martin ***
minimalni boravak 2 noći,
već od 425 kn po osobi / noćenju

Više

PUNI PANSION I NEOGRANIČENO PIĆE KOD OBROKA U APARTMANIMA

Apartmani Terme Sveti Martin ***
minimalni boravak 2 noći
već od 473 kn po osobi / noćenju

Više

Slastice posvećene dr. Rudolfu Steineru

Uživajte u našoj novoj ponudi slastica posvećenih dr. Rudolfu Steineru - Rudolfovoj batati i Steinerovoj bidrici. Rudolfova batata je kremšnita koja će vas oduševiti, a kušanjem Steinerove bidrice upoznat ćete se s našom verzijom ove međimurske slastice.

Terme Sveti Martin otvorene su 24 sata dnevno, 365 dana u godini.

# data[].attributes.attachment_link.description
Poštovani vanjski posjetitelji bazena. S obzirom na popunjenost smještajnih kapaciteta te propisane epidemiološke mjere, molimo vas da prije vašeg dolaska u Terme Sveti Martin (na bazene The Temple of Life) provjerite dostupnost na broj telefona 040 371 113. Zbog ograničenog broja gostiju na unutarnjim bazenima postoji mogućnost da u određenom trenutku nećemo moći primati vanjske goste.

# data[].attributes.location_name
Galerija umjetnina grada Slavonskog Broda, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Galerija umjetnina grada Slavonskog Broda, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Galerija umjetnina grada Slavonskog Broda, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.location_name
Muzej tambure, Vukovarska ulica, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Muzej tambure, Vukovarska ulica, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Muzej tambure, Vukovarska ulica, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Prvi svjetski muzej tambure.

# data[].attributes.body
Vila "Brlićevac" zaštićeni je spomenik kulture i jedan od malobrojnih sačuvanih ljetnikovaca Brodskog vinogorja. Podignuta je u blizini staroga "Brlićevog čardaka" u sklopu velikog obiteljskog vinograda kojega je osnovao vjerojatno još Mato Brlić. "Brlićevac" je građen negdje od 1877. do 1880. godine prema zamisli hrvatske slikarice Fanike Brlić r. Daubachy-Doljske (1830.-1883.) , supruge Andrije Torkvata Brlića a poslije njegove smrti i brata mu dr. Ignjata Brlića i majke Ivanina muža Vatroslava. Ljetnikovac je izgrađen u tada modernom "alpskom stilu", po uzoru na "Švicarsku kuću" u zagrebačkom Maksimiru, a u kombinaciji s lokalnom tradicijom graničarskih čardaka.

# data[].attributes.location_name
Skulptura Potjeh, Šetalište Braće Radić, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Skulptura Potjeh, Šetalište Braće Radić, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Skulptura Potjeh, Šetalište Braće Radić, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Brončana skulptura prikazuje Potjeha kojemu iz torbe na leđima izviruje ljutiti maleni bijes

# data[].attributes.location_name
Samostan Presvetog Trojstva, Trg Svetog Trojstva, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Samostan Presvetog Trojstva, Trg Svetog Trojstva, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Samostan Presvetog Trojstva, Trg Svetog Trojstva, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Franjevački samostan i crkva Presvetog Trojstva u Slavonskom Brodu jedan je od najvećih baroknih samostanskih sklopova u Slavoniji, smješten na lijevoj obali rijeke Save

# data[].attributes.attachment_link.title
ZLATKO ČULAR u galeriji ČULAR u Konjšćini

# data[].attributes.location_name
Trg Nikole Šubića Zrinskog, Ulica Drage Božića, Konjščina

# data[].attributes.headline
Trg Nikole Šubića Zrinskog, Ulica Drage Božića, Konjščina

# data[].attributes.subject
Trg Nikole Šubića Zrinskog, Ulica Drage Božića, Konjščina

# data[].attributes.body
https://www.zg-nadbiskupija.hr/nadbiskupija/zupe?zupeid=265

# data[].attributes.body
https://konjscina.hr/opcina/

# data[].attributes.body
https://www.hep.hr/proizvodnja/termoelektrane-1560/termoelektrane/kte-jertovec/1564

# data[].attributes.body
https://www.geocaching.com/geocache/GC757CR_vincekov-most?guid=379491d2-393e-4080-8bbc-bc576d713d43

# data[].attributes.location_name
ZMH Horvat d.o.o., Bistrička cesta, Konjščina

# data[].attributes.headline
ZMH Horvat d.o.o., Bistrička cesta, Konjščina

# data[].attributes.subject
ZMH Horvat d.o.o., Bistrička cesta, Konjščina

# data[].attributes.body
https://www.zmhhorvat.hr/

# data[].attributes.location_name
Srednja škola Konjščina, Ulica Matije Gupca, Konjščina

# data[].attributes.headline
Srednja škola Konjščina, Ulica Matije Gupca, Konjščina

# data[].attributes.subject
Srednja škola Konjščina, Ulica Matije Gupca, Konjščina

# data[].attributes.body
http://ss-konjscina.skole.hr/

# data[].attributes.location_name
Kuća Brlićevih, Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Kuća Brlićevih, Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Kuća Brlićevih, Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Ivana se nakon vjenčanja sa suprugom Vatroslavom Brlićem seli u Brod na Savi (danas Slavonski Brod), gdje je živjela većinu života koji je posvetila svojoj obitelji, obrazovanju i književnom radu.

# data[].attributes.body
Spomen galerija otvorena je 1972.godine, u Vrpolju,  mjestu rođenja jednog od najistaknutijih hrvatskih umjetnika prve polovice 20. stoljeća Ivana Meštrovića. U stalnom postavu Galerije predstavljeno je 35 radova velikog kipara, skulptura i reljefa u gipsu i bronci, nastalih u razdoblju 1904 - 1946. godine.

# data[].attributes.location_name
Muzej Brodskog Posavlja, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Muzej Brodskog Posavlja, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Muzej Brodskog Posavlja, Ulica Ante Starčevića, Slavonski Brod

# data[].attributes.location_name
Tvrđava Brod, Vukovarska ulica, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Tvrđava Brod, Vukovarska ulica, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Tvrđava Brod, Vukovarska ulica, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Jedna od najljepših crkava u Slavonskom Brodu svakako je župna crkva sv. Antuna Padovanskog smještena u Podvinju, naselju na obroncima Dilj gore. Uz crkvu nalazi se kip sv. Antuna i park. Dana 13.6. svake godine brojni Brođani, ali i vjernici iz okolnih krajeva posjećuju župu kako bi prisustvovali najvećoj kirvajskoj proslavi u gradu.

# data[].attributes.body
U malome selu kraj Slav. Broda rođen je naš dragi Tadija.

Visoka žuta žita

Kada u rumene zore
Ili u jasna jutra
Prolazim
Poljima rosnim
Gdje mlad vjetar njiše teške klasove
Visokog žutog žita,
Iznenada stanem;
I gle!
Moje srce, od radosti, glasno kuca
Kao zlatan sat.

# data[].attributes.body
Stari Perkovci naseljeno su mjesto u sastavu općine Vrpolje u Brodsko-posavskoj županiji. Staroperkovački je govor jedan od dvaju zaštićenih govora slavonskoga dijalekta. Zavirite u Mali šokački rječnik učenika EBŠ SB...
https://view.genial.ly/6028d43c91cb540d5f56a657/guide-mali-sokacki-rjecnik-ucenika-ebs-sb

# data[].attributes.body
Siče je naseljeno mjesto u općini Nova Kapela u Brodsko-posavskoj županiji. Sičanski je govor jedan od dvaju zaštićenih govora slavonskoga dijalekta.

# data[].attributes.location_name
Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Glavni gradski trg nosi ime po poznatoj spisateljici Ivani Brlić-Mažuranić. Trg Ivane Brlić-Mažuranić ili Korzo površinom je najveći trg u Hrvatskoj. Na njemu se nalazi niz palača među kojima je i palača obitelji Brlić.

# data[].attributes.location_name
Skywalk Biokovo, Biokovska cesta, Makarska

# data[].attributes.headline
Skywalk Biokovo, Biokovska cesta, Makarska

# data[].attributes.subject
Skywalk Biokovo, Biokovska cesta, Makarska

# data[].attributes.location_name
Trg fra Andrije Kačića Miošića, Makarska

# data[].attributes.headline
Trg fra Andrije Kačića Miošića, Makarska

# data[].attributes.subject
Trg fra Andrije Kačića Miošića, Makarska

# data[].attributes.location_name
Srednja strukovna škola, Breljanska ulica, Makarska

# data[].attributes.headline
Srednja strukovna škola, Breljanska ulica, Makarska

# data[].attributes.subject
Srednja strukovna škola, Breljanska ulica, Makarska

# data[].attributes.location_name
EKONOMSKO BIROTEHNIČKA ŠKOLA, Naselje Andrije Hebranga, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
EKONOMSKO BIROTEHNIČKA ŠKOLA, Naselje Andrije Hebranga, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
EKONOMSKO BIROTEHNIČKA ŠKOLA, Naselje Andrije Hebranga, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
http://ss-ekonomsko-birotehnicka-sb.skole.hr/

# data[].attributes.location_name
Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.headline
Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Trg Ivane Brlić Mažuranić, Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Središnji gradski trg - popularno Korzo - nosi ime književnice koja je živjela i (svoja najljepša djela na)pisala u Slavonskome Brodu...
Pročitajte više: https://www.slavonski-brod.hr/kultura-i-obrazovanje-gornji-izbornik-1149/znameniti-brodjani/1139-ivana-brliaurani.html