# data[].attributes.headline
אני ואתה בשפת הסימנים 

# data[].attributes.subject
אני ואתה בשפת הסימנים 

# data[].attributes.attachment_link.title
פרויקט ישראלים מסמנים: אני ואתה

# data[].attributes.headline
הצב בעל לב הזהב 

# data[].attributes.subject
הצב בעל לב הזהב 

# data[].attributes.headline
קבלת השונה - הקיפוד 

# data[].attributes.subject
קבלת השונה - הקיפוד 

# data[].attributes.headline
תכנית בכישורי חיים 

# data[].attributes.subject
תכנית בכישורי חיים 

# data[].attributes.headline
מרחב פדגוגי נגישות משרד החינוך 

# data[].attributes.subject
מרחב פדגוגי נגישות משרד החינוך 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.title
מרחב פדגוגי - דף הבית | משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
במרחב הפדגוגי של משרד החינוך אתם מוזמנים ליהנות ממגוון רעיונות, פעילויות מתוקשבות, הרצאות, סרטונים, משחקים לימודיים, אפליקציות וכלים דיגיטליים שייכנסו איתכם לכיתה, בתחומי הדעת בשלבי החינוך השונים

# data[].attributes.headline
זכויות התלמיד

# data[].attributes.subject
זכויות התלמיד

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אמנה היא הסכם בינלאומי, בין מדינות וארגונים בינלאומיים.
המדינות החתומות על אמנת האומות המאוחדות לזכויות הילד מכירות בזכויות שונות המגיעות לכל ילדה וילד.
מדינת ישראל אישררה (כלומר, נתנה תוקף משפטי בינלאומי להסכם בין המדינות) את אמנת האו"ם לזכויות ילדים בשנת 1991.
כדי לקבל את המידע המדויק והרלוונטי ביותר, מומלץ לקרוא את האמנה בגרסה הרשמית שלה ( בעברית באנגלית).

סעיף 1

מהו ילד? ילד וילדה הוגדרו, לצורך האמנה, כאדם מתחת לגיל 18 שהוא "גיל הבגרות".
ייתכן שבמדינות מסוימות "גיל הבגרות" נקבע לפני גיל 18, ובמדינות הללו ילדים וילדות יוגדרו כילדים מתחת לגיל הבגרות הקבוע במדינתם.
בכל מקום בו מצוינת המילה "ילד", הכוונה היא לילד וילדה.

סעיף 2

המדינות החברות מבטיחות לשמור על זכויות הילדים שבתחומה, ללא הפליה וללא קשר לגזע, צבע עור, מין, שפה, דת, השקפה פוליטית, מוצא לאומי, אתני או חברתי, רכוש, נכות, לידה או כל סיבה אחרת הקשורה לילד ולהוריו.

סעיף 3

המדינות החברות מקבלות על עצמן להבטיח לילד הגנה וטיפול לטובת הילד, ביחד עם הזכויות והחובות של הוריו או של האחראים על הילד.
המדינות החברות באמנה מבטיחות לפקח על מי שאחראי לטפל ולהגן על ילדים, במיוחד בתחומי בטיחות, בריאות, מספר עובדים וכשירותם.

סעיף 4

המדינות החברות מבטיחות לדאוג שזכויות הילדים בתחומן ישמרו וימומשו, על ידי חיקוק חוקים ואמצעים נוספים העומדים לרשותן, במסגרת שיתוף פעולה בינלאומי.

סעיף 5

להורים, ולפעמים על המשפחה המורחבת, יש אחריות על ילדיהם. המדינות החברות יספקו הכוונה והדרכה בהפעלת הזכויות המופיעות באמנה.

סעיף 6

לכל ילד וילדה זכות טבעית לחיים. המדינות החברות אחראיות להבטיח, עד כמה שניתן, שכל ילד ישרוד ויתפתח.

סעיף 7

המדינות החברות הבטיחו, שכל ילד וילדה הנולדים בשטחן תשמר הזכות להיקרא בשם ולקבל אזרחות, ככל שהדבר יתאפשר, בהתאם לחוק.

סעיף 8

למדינות החברות האחריות לשמור על הזהות שניתנה לילד, כולל אזרחות הילד והקשר עם משפחתו.

סעיף 9

לילד זכות להתגורר בחיק הוריו ומשפחתו, אלא אם הוחלט על ידי המדינה כי עדיף שיופרד מהם, כמו במקרים של התעללות או הזנחת הילד, או כשההורים חיים בנפרד וצריך להחליט איפה הילד יתגורר.

אם הילד הופרד מהוריו, על המדינה לכבד את זכותו לשמור איתם על קשר, אלא אם כן הקשר יזיק לילד.

סעיף 10

לילד זכות להכיר את הוריו, גם אם הם חיים במדינה אחרת. המדינות החברות מתחייבות לאפשר איחוד בני משפחה המתגוררים במדינות שונות, ובתנאי שהמדינות חברות באמנה. לפעמים, ישנן נסיבות יוצאות מן הכלל שלא מאפשרות קיום קשר סדיר ורציף עם ההורים.

סעיף 11

המדינות החברות יפעלו על מנת להגן על הילדים שבתחומן מפני העברה בלתי חוקית מחוץ לארץ.

סעיף 12

לילד זכות להביע את דעתו בחופשיות, והמדינות החברות מתחייבות לאפשר לו להשמיע את דעתו בכל עניין שנוגע לו בעצמו או באמצעות נציג שלו.

סעיף 13

לילד זכות לחופש ביטוי, כלומר לבקש, לקבל ולמסור מידע ורעיונות - בכתב, בדפוס, בעל פה, בצורת אמנות או בדרך אחרת שיבחר בה. הזכות הזאת מוגבלת אם צריך לשמור על זכויותיהם של אחרים או לשמור על הביטחון הלאומי, הסדר הציבורי, בריאות הציבור, המוסר ועוד.

סעיף 14

לילד זכות לחופש מחשבה, מצפון ודת. הילד יוכל לבחור את אמונותיו, בעזרת ההורים שלו או האחראיים עליו.
הזכות לתת ביטוי לאמונות של ילד תהיה מוגבלת מול הצורך לשמור על בטיחות, סדר, בריאות הציבור, המוסר וכן זכויות היסוד והחירויות של הזולת.

סעיף 15

לילד חופש להצטרף לקבוצה או להקים קבוצה, כל עוד פעילות הקבוצה לא פוגעת בזכויות של אחרים.

סעיף 16

לילד זכות להגנה על הפרטיות שלו, על כבודו ועל שמו הטוב. המדינות החברות התחייבו להגן על הילד כנגד הפגיעות הללו.

סעיף 17

לילד זכות גישה למאגרי מידע ולחומרים ומידע שיעזרו לו מבחינה אזרחית, לימודית, חינוכית, חברתית ומוסרית. המדינה תעודד ותסייע לילד לממש זכות זו.

סעיף 18

המדינות החברות יעשו מאמץ להבטיח שכל ילד יגדל ויתפתח עם ההורים שלו או עם המבוגרים האחראיים עליו.

סעיף 19

לילד הזכות להיות מוגן מפני כל סוג של אלימות גופנית או נפשית, התעללות, הזנחה, ניצול או התנהגות אכזרית כלפיו מצד מי שאחראי לו.

סעיף 20

ילד שלא חי עם משפחתו, באופן קבוע או זמני, יהיה זכאי לקבל הגנה ועזרה מיוחדת של המדינה.

סעיף 21

לילד מאומץ או שחי במשפחה אומנת יש זכות להגנה וביטחון. על המדינה לדאוג לילד כדי שיקבל טיפול טוב ויחיה בתנאים דומים לאלו בהם הוא חי קודם.

סעיף 22

ילד שנאלץ לעזוב את ביתו ומשפחתו ולחיות במדינה אחרת יכול לבקש מעמד של פליט. לילד פליט הזכות להגנה ועזרה, יחד עם כל יתר הזכויות המופיעות באמנה זו. המדינות החברות יעשו את כל שהן יכולות על מנת להבטיח כי זכויותיו של ילד פליט ישמרו ויממושו.

סעיף 23

לילד נכה יש זכות לחיים מלאים והוגנים. על המדינות החברות להעניק לו, ככל שניתן, טיפול מיוחד, סיוע ושירותי חינוך בהתאם למוגבלות שלו, יחד עם כל יתר הזכויות המופיעות באמנה זו.

סעיף 24

לילד זכות לקבל טיפול רפואי ומידע בסיסי על בריאותו.

סעיף 25

לילד שנמצא תחת השגחה של המדינה יש זכות לפיקוח וביקורת תקופתית על הטיפול שניתן לו.

סעיף 26

לילד יש זכות לביטחון סוציאלי וסיוע מהמדינה אם צריך. לדוגמא, ילד עני.

סעיף 27

לילד יש זכות לחיות בכבוד, בהתאם להתפתחות שלו. על ההורים שלו מוטלת האחריות לספק לו צרכים בסיסים למחייה והמדינות החברות התחייבו לסייע להם, ככל שמתאפשר.

סעיף 28

לילד זכות ללמוד בבית ספר יסודי בחינם, והמדינות החברות התחייבו לשמור על זכות זו ולעודד אותו ללמוד במסגרת בתי הספר, בהתאם לגילו ורמתו.

סעיף 29

לילד הזכות לחינוך, למימוש היכולות והכישורים שלו. המדינות החברות התחייבו ללמד את הילד, במסגרת מוסדות החינוך, לפתח יחס מכבד לאחרים, ללמד אותו לחיות בשלום עם אחרים, לכבד את זכויותיהם ולנהוג באופן סבלני כלפיהם.

סעיף 30

לילד זכות לשמור על המנהגים, השפה, הדת והתרבות שלו ולפעול במסגרתם.

סעיף 31

לילד זכות למנוחה, שעות פנאי, לעסוק בפעילויות משחק, נופש ותרבות המתאימות לגילו.

סעיף 32

לילד זכות להיות מוגן בפני ניצול כלכלי או מפני עבודה שעלולה לפגוע בו או להזיק לבריאותו או התפתחותו. המדינות החברות התחייבו לקבוע גיל מינימום לעבודה, לקבוע עבודות שלא מסכנות אותו או את הבריאות שלו ולקבל תשלום לפי החוק.

סעיף 33

לילד זכות להגנה מפני שימוש בסמים ומפני ניצול שלו בייצור וסחר בסמים.

סעיף 34

לילד זכות להגנה מפני ניצול מיני ותקיפה מינית.

סעיף 35

לילד הזכות להגנה מפני חטיפה, מכירה או סחר בו.

סעיף 36

לילד זכות להגנה מפני כל סוג של ניצול הפוגע ברווחה שלו.

סעיף 37

המדינות החברות התחייבו שלא לענות ילד, או להטיל עליו עונש מוות, או מאסר עולם בלי אפשרות שחרור, או לשלול ממנו את החופש. אם נשלל מילד החופש על ידי מעצר או מאסר, זה יהיה רק האפשרות האחרונה, לפרק זמן הקצר ביותר שניתן וינהגו בו באנושיות ובכבוד ותהיה לו הזכות לשמור עם משפחתו על קשר (אלא אם כן טובתו של הילד לא מאפשרת קשר עם המשפחה).
לילד שהחופש נשלל ממנו תהיה זכות לעזרה משפטית או סיוע מתאים אחר.

סעיף 38

לילד זכות להגנה במצב מלחמה. המדינות החברות קיבלו על עצמן לכבד ולהבטיח, ככל שניתן, כי ילד מתחת לגיל 15 לא יגויס למלחמה או מאבק.

סעיף 39

לילד שעבר הזנחה, התעללות, עינויים או ענישה משפילה הזכות לקבל סיוע ושיקום על מנת שישתלב חזרה בחברה.

סעיף 40

לילד שעבר על החוק יש זכות לסיוע משפטי. על הגיל שקבוע בחוק במדינה שבה הוא חי יש לו פטור מאחריות פלילית.

סעיף 41

האמנה לא תוכל לפגוע בהוראות וחוקים שבמדינה שיכולים להיות טובים יותר לילד.

סעיף 42

לילד זכות לדעת מהן הזכויות שלו ובמי ניתן להיעזר אם פוגעים בהן.

סעיף 43-54

הסעיפים הללו מסבירים כיצד המדינות החברות וארגונים בארץ ובעולם צריכים לפעול כדי שילדים וילדות ידעו את זכויותיהם ואת הדרך לממש אותן, וגם כדי שההורים שלהם והמבוגרים באופן כללי ידעו על הזכויות שלהם ויעזרו להם על מנת לממש אותן.
המדינות החברות באמנה צריכות לתת דין וחשבון לאו"ם על ההתקדמות ביישום האמנה.

כרזות אמנת האו"ם לזכויות ילדים בשפה ידידותית

כרזות להורדה

ראיון עם טובה בן-ארי, ביום זכויות הילד/ה הבינלאומי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הסבר_שפה_ידידותית_אמנת_או"ם_זכויות_ילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
דברי הסבר בשפה ידידותית לאמנת האו"ם לזכויות ילדים

# data[].attributes.attachment_link.description
אמנה היא הסכם בינלאומי, בין מדינות וארגונים בינלאומיים.המדינות החתומות על אמנת האומות המאוחדות לזכויות הילד מכירות בזכויות שונות המגיעות לכל ילדה וילד.מדינת ישראל אישררה (כלומר, נתנה תוקף משפטי בינלאומי להסכם בין המדינות) את אמנת האו"ם לזכויות ילדים בשנת 1991.כדי לקבל את המידע המדויק והרלוונטי ביותר, מומלץ לקרוא את האמנה בגרסה הרשמית שלה ( בעברית באנגלית).

# data[].attributes.headline
פשוט תתנהגו רגיל! בגלידרייה

# data[].attributes.subject
פשוט תתנהגו רגיל! בגלידרייה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות

# data[].attributes.attachment_link.title
פשוט תתנהגו רגיל! בגלידרייה

# data[].attributes.headline
פשוט להיפגש, פשוט להתחבר, פשוט להתנהג רגיל! בכיתה

# data[].attributes.subject
פשוט להיפגש, פשוט להתחבר, פשוט להתנהג רגיל! בכיתה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות

# data[].attributes.attachment_link.title
It's Easy to Meet, Easy to Connect, Easy to Act as Usual: At Class

# data[].attributes.headline
מודעות לקידום הנגישות לעיוורים ולקויי ראייה

# data[].attributes.subject
מודעות לקידום הנגישות לעיוורים ולקויי ראייה

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון מודעות לקידום הנגישות לעיוורים ולקויי ראייה

# data[].attributes.attachment_link.title
"שווים" עילי בוטנר בשפת הסמנים – קהילת ראשון לציון

# data[].attributes.attachment_link.title
להדליק את האור  שפת הסימנים

# data[].attributes.attachment_link.title
חברים בכל מיני צבעים - שרית חדד

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
בין הצלצולים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הנחיות

הגיע ילד חדש לכיתה והילדים לא מקבלים אותו? יש תלמידה בכיתה שבשל מוצאה התלמידים האחרים צוחקים עליה? יש ילד עם משקפיים הסובל מהצקות בשל כך?
אם בכיתתכם קיימות תופעות אלו- יש מה לעשות!

בערכה זו תמצאו כלים לעבודה בכיתה עם התלמידים בנושא אלימות מילולית.

לבחירתכם - מגוון פעילויות, סרטי הדרכה ומצגות.
כל אלו יסייעו לכם ולתלמידיכם להפוך את ההתמודדות לאפשרית, יצירתית ונעימה.

לפני תחילת המערך

פתיחה: אמרו לתלמידים שבתקופה הקרובה תעסקו בנושא קבלת השונה.

שאלו את התלמידים:
למה לדעתכם אנו מתכוונים כאשר אני אומרים "קבלת השונה"?
למה כדאי לדבר על הנושא הזה לפי דעתכם?
מה זה שונה? מה זה להיות שונה?

הסבירו לתלמידים:
לעיתים כאשר מישהו שונה מאיתנו זה מעורר בנו תחושות שונות- כגון פחד או רתיעה. תחושות אלו הן נורמאליות. אנו נוטים להרגיש בטוחים בתוך סביבה שאנו מכירים, מכיוון שזה סביבה שאפשר לנבא אותה ולהרגיש תחושת שליטה. לכן למשל, אוהבים לשמוע שוב אותה מוזיקה, לחזור לצפות בסרט אהוב, להיות בבית מוכר.
למעשה כולנו שונים אחד מהשני. אין שני אנשים שהם אותו דבר בדיוק. אך יש אנשים שיותר דומים לנו- במקום מגורים, במראה, בדברים שאנו אוהבים לעשות, בדעות ועוד.
חשוב לזכור שכולנו בכיתה שונים אך שווים -כולנו בני אדם, אך יש בינינו הבדלים.
בפעילויות הקרובות נבחן מה הדומה ומה השונה בינינו. נבדוק מה אנחנו מרגישים מול מישהו שונה ואיך ליצור בכיתה שלנו תחושה של 'ביחד' על אף השונות בין התלמידים.

דיון בכיתה

איך היה נראה העולם שלנו אם כולם היו בדיוק אותו דבר?
בקשו מהתלמידים דוגמאות לכך שהכול בעולם היה אותו דבר- למשל היו רק בנות באותו גיל, מאותו גובה, אותו סוג שיעור, אותם עצים, רק חיה, אחת, רק סוג אוכל אחד, תוכנית טלויזיה אחת. (נסו להקצין את המצב).
שאלו את התלמידים: מה היתרונות של מצב כזה? מה החסרונות?
הסבירו לתלמידים כי בשונות קיימת ייחודיות.
בשונות גם יש בחירה, יש מקום להעדפות.
למשל, העובדה שיש סוגי אוכל שונים מאפשרת לנו לבחור מה אנו מעדיפים לאכול.
סכמו: העובדה שיש שונות בין בני אדם יוצרת עולם משתנה, יצירתי. השונות בין אנשים היא מה שהופכת אותנו למיוחדים. בנוסף, קיים יופי רב בשונות. אם כולנו היינו בדיוק אותו הדבר זה היה יכול להיות די משעמם. העובדה שלכל אחד מאיתנו עוצמות שונות מאפשרת לנו לשתף פעולה זה עם זה וליצור ביחד דברים שלא היינו יכולים להגיע אליהם אם כל אחד היה מנסה לבד. השׁוֹנוּת היא דבר חיובי, שראוי לטפח אותו.

הצעה למערכי שיעור

לפניכם הצעה למערך פעילויות בכיתה בנושא קבלת השונה. המערך מתאים לכיתות ג-ו.סדר המפגשים: פתיחה, הגדרת הנושא, העמקה, סיכום ויישום.

שיעור ראשון: הצגת הנושא ופתיחה, על פי המוצע בחלק של "לפני הפעילות".

שיעור שני: יחידת לימוד בנושא קבלת השונה: דומים ושונים- קבלת האחר/ אתם לא רצויים/ יום השונות התרבותית.

שיעור שלישי: צפייה באחד הסרטים המוצעים: זרה בתוכנו/ילדת חוץ/ גביע משלי/הברווזון המכוער ופעילות בנושא.

שיעור רביעי: פעילות מתוקשבת: דומים ושונים/לא ממש שייך.

שיעור חמישי: מצגת "קבלת השונה".

שיעור שישי: סיכום על המוצע בחלק "בסיום הפעילויות".

פעילויות בשעות פרטניות: חלוקת הכיתה לשש קבוצות תלמידים. במשך ששת השבועות של ביצוע הפעילות תעבור כל שבוע קבוצה אחרת את אחד המשחקים המוצעים לשעה הפרטנית יחד עם מחנכת הכיתה.

# data[].attributes.attachment_link.title
קבלת השונה- ערכת פעילויות - בין הצלצולים

# data[].attributes.attachment_link.description
Related posts: ילדי האנטנות- היכרות פנימית והתמודדות מעשית עם ילדים בעלי תחושתיות יתר לכבוד שבועות: מגילת רות - להתמודד עם זרות איך עוזרים לאדם מוגבל תוך שמירה על כבודו? الحساسيّة للغير רגישות לזולת

# data[].attributes.headline
מצגת - לתוצרים 

# data[].attributes.subject
מצגת - לתוצרים 

# data[].attributes.headline
התקווה בשפת הסימנים 

# data[].attributes.subject
התקווה בשפת הסימנים 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עמותת מעגלי שמע

# data[].attributes.attachment_link.title
התקווה - בשפת הסימנים הישראלית. Hatikva - In Israeli Sign Language

# data[].attributes.headline
שפת הסימנים 

# data[].attributes.subject
שפת הסימנים 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ענבל לוי מתורגמנית לשפת הסימנים

# data[].attributes.attachment_link.title
בואו ללמוד מילים בסיסיות בשפת הסימנים

# data[].attributes.attachment_link.title
Erste Christmas Ad 2018: What would Christmas be without love?

# data[].attributes.headline
סרטון מודעות לקידום הנגישות לעיוורים

# data[].attributes.subject
סרטון מודעות לקידום הנגישות לעיוורים

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון מודעות לקידום הנגישות לעיוורים ולקויי ראייה