# data[].attributes.body
Til denne gruppe af patienter er ACT udviklet som et særligt behandlingstilbud. Tilbuddet er karakteriseret ved en assertiv udadgående indsats (vedblivende kon- takt på patientens præmisser, fx som hjemmebesøg), tværfaglige teams, et begræn- set case load og tilbud om døgndækkende kriseberedskab. (Akutte fase)

# data[].attributes.headline
Effekt, evidens, anbefalinger og resultat: 

# data[].attributes.subject
Effekt, evidens, anbefalinger og resultat: 

# data[].attributes.body
Kvaliteten af evidensen er samlet set lavt, men der er stadig en stærk anbefaling grundet balancen mellem gavnlige og skadelige effekter, og at der ikke er nogle kendte skadevirkninger ved interventionen (3.1.7)

I formuleringen af anbefalingen er der lagt vægt på de påviste gavnlige effekter af familieintervention, både i forhold til de pårørende og i forhold til patienterne, fraværet af skadelige effekter af interventionen, og at patient- og pårørendepræferencer vurderes nogenlunde entydige. På denne baggrund er anbefalingen stærk på trods af evidens af lav kvalitet. (3.1.8)

# data[].attributes.body
Være opmærksom på målgruppen (Kriminelle og personer med betydelig funktionsnedsættelse) Anbefales at bruges i praksis i debut perioden til personer med debuterende skizofreni.

# data[].attributes.body
Familie intervention:
Der anvendes familie interventions modeller. Psykoedukation til pårørende, Længerevarende interventioner, hvor hele familien er samlet, er sjældnere, men tilbydes unge patienter med psykose (OPUS) og deres nærmeste pårørende. Den mest almindelige model er en flerfamiliegruppe, hvor 5-6 familier samles hver 14.dag for at løse dagligdags problemer; en såkaldt problemløsningsmodel.

# data[].attributes.body
Målrettet psykologisk intervention, som sigter mod at forbedre præstationen inden for ét eller flere af de etablerede neurokognitive domæner, for derigennem at opnå et bedre generelt funktionsniveau.

Fx arbejdshukommelse, social funktionsevne og verbal indlæring

Det er primært computerbaseret træning.

Udviklet til brug i klinisk praksis.

# data[].attributes.body
theory of mind

Evnen til at forstå og sætte sig ind i andres intentioner, dispositioner og tankesæt), social perception (dvs. situationsforståelse, sociale spilleregler og forståelse af den sociale kontekst, herunder forståelse af ironi, sarkasme og humor), social viden emotionsforståelse (herunder også håndtering af egne og andres følelser) samt fejlattribueringer (systematiske fejlslutninger).

# data[].attributes.body
Det er en form for samtale terapi, hvor fokus er på selv borgeren, og på de vanskeligheder de har.

# data[].attributes.body
++ lav effekt, evidensen er fra NICE guideline.

# data[].attributes.body
Effekten vurderes alligevel at have en vis klinisk relevans, men hjælper ikke efter behandlingen.

Metaanalysen viste en statistisk signifikant effekt af CBT på 0,34 standardafvigelser svarende til en lille effektstørrelse, som ikke lever op til det på forhånd definerede niveau for klinisk respons. Kvaliteten af evidensen for dette outcome er moderat.

# data[].attributes.body
Kvaliteten af evidensen var samlet set meget lav

"For de to kritiske outcomes, brug af hhv. cannabis og centralstimulerende stoffer ved afslutning af interventionen, blev der ikke fundet nogen forskel mellem CBT/MI og vanlig behandling." S. 57

# data[].attributes.body
ACT reducerede riskikoen for tab af kontakt med behandlingstemaet

Der var desuden en tydelig reduktion i antallet af sengedage og en mindre grad af symptomlindring

Større patientstilfredshed

# data[].attributes.body
Kombination af kognitiv adfærdsterapi (Cognitive Behavioral Therapy - CBT) og Motivational Interviewing (MI)

"MI er en samtaleteknik, hvor der systematisk over et længere samtaleforløb arbejdes med at udvinde, fastholde og understøtte patientens egen motivation for forandring. MI kaldes på dansk ’den motiverende samtale’. Den danske betegnelse kan, noget misvisende, give indtryk af, at der kun er tale om en enkelt samtale." S. 57

# data[].attributes.body
Svagt anbefalet (↑)

Men der er stadig markant flere fordele ved denne form for intervention end der er ulemper.

Overvej at anvende neurokognitiv træning hos patienter med skizofreni og betydelig
funktionsnedsættelse

# data[].attributes.body
En pil op = svag/betinget anbefaling

Der var en tydelig effekt af socialkognitiv træning på 􏱥emotion processing og social funktion, men ikke på theory of mind. Sammenholdt med fraværet af skadelige effekter og en forventet positiv patientpræference konkluderer arbejdsgruppen, at der skal gives en svag anbefaling for interventionen.

# data[].attributes.body
↑ Overvej at anvende kognitiv adfærdsterapi til patienter med skizofreni og betydelig funktionsnedsættelse på baggrund af vedvarende psykotiske og/eller negative symptomer (xxx�).

# data[].attributes.body
↑ Overvej at anvende kombinationen af kognitiv adfærdsterapi (CBT) og Motivational Interviewing (MI) hos patienter med skizofreni, der har et misbrug af cannabis og/eller centralstimulerende stoffer.

Der er ikke fundet forskel i effekt mellem CBT/MI og vanlig behandling for målgruppen (xooo), men CBT og MI er hver for sig virksomme ved generel misbrugsbehandling

# data[].attributes.body
↑↑ Anvend modellen Assertive Community Treatment (ACT) til patienter med ski- zofreni, der ikke er i stand til at deltage i vanlige ambulante psykiatriske behand- lingstilbud (+++).

Behandling i ACT-teams sammenlignet med vanlig behandling markant øger andelen af patienter med vedvaren- de kontakt til behandlingssystemet og reducerer antallet af sengedage, og at der ikke er skadelige effekter forbundet med behandlingen.

# data[].attributes.body
Det vurderes, at de fleste patienter vil have præference for interventionen.

Dette understøttes af et relativt lille frafald blandt deltagerne i de inkluderede studier.

# data[].attributes.body
Der er en betydelig effekt af socialkognitiv træning på emotionsforståelse og håndtering, både ved interventionens afslutning og efter længere tids opfølgning samt en moderat effekt på socialt funktionsniveau ved længste opfølgning. Be handlingen havde ikke statistisk signifikant effekt på theory of mind, der var defineret som kritisk outcome. Der vurderes ikke at være nogen skadelige effekter af interventionen.

Så evidensen er samlet set lav, men man anbefaler det da der er effekt ved emotionsforståelse og håndtering

# data[].attributes.body
Effekten på psykotiske og negative symptomer kunne ikke påvises ved længste op- følgning (minimum 4-6 måneder efter afsluttet intervention)

Effektstørrelsen af CBT på psykotiske symptomer og negative symptomer var begrænset og levede ikke til fulde op til det foruddefinerede niveau for klinisk respons, og der kunne ikke sikkert påvises vedvarende effekter efter ophør af behandlingen

2 højere værdier mens 5 af dem har en lavere værdi af effekter -> ikke statistisk signifikant.

# data[].attributes.body
"Der kunne ikke påvises hverken gavnlige eller skadelige effekter af den undersøgte intervention (CBT/MI) i forhold til vanlig behandling … Det kan derfor hverken be- eller afkræftes, at der kan være en potentiel gavnlig effekt af interventionen." S. 60

# data[].attributes.body
"I formuleringen af anbefalingen er der lagt vægt på den moderate effekt på specifikke neurokognitive domæner som arbejdshukommelse og verbal indlæring samt en forbedring af det sociale funktionsniveau, hvor effektstørrelsen dog var mere beskeden"

# data[].attributes.body
Nyere forskning, der er en udvikling i gang på dette område

# data[].attributes.body
Der er ikke fokus på de negative symptomer i de fleste studier der indgår i metaanalysen.
Kan bruges på patienter hvor antipsykotisk medicin ikke virker. Omvendt giver det ikke mening at bruge den på medicinerede, ikke-psykotiske patienter, fordi behandling ikke har vedvarende effekt på negative symptomer.

# data[].attributes.body
"Patienter med psykose og misbrug udgør en meget vanskelig målgruppe, hvor det vil være vanskeligt at påvise en effekt i så lille et evidensgrundlag som det aktuelle" S. 60

"CBT/MI-interventionerne i evidensgrundlaget var relativt kortvarige, og det kan ikke udelukkes, at en længerevarende indsats og/eller hyppigere boostersessioner kunne potensere effekten af interventionen." S. 60

# data[].attributes.body
Effekt:

Der var ikke effekt af neurokognitiv træning på det globale kognitionsmål (kritisk outcome), men interventionen forbedrede patienternes arbejdshukommelse og verbale indlæring.

Herudover medførte interventionen en vis forbedring af det sociale funktionsniveau, som vedvarede ved længste opfølgning (4-6 måneder efter afsluttet intervention).

Der er ikke påvist skadelige effekter af interventionen.

Der var ikke effekt af interventionen på verbal hukommelse, symptomscore og livskvalitet.

Evidens:

Lav evidens.

Overvej at anvende neurokognitiv træning hos patienter med skizofreni og betydelig funktionsnedsættelse (++).