# data[].attributes.headline
Mitkä ovat sinun mielestäsi itsenäistymisen haasteita?

# data[].attributes.subject
Mitkä ovat sinun mielestäsi itsenäistymisen haasteita?

# data[].attributes.body
Mikä on vaikeaa?
Miten näitä ongelmia voi ratkaista / miten näitä haasteita voi voittaa?

# data[].attributes.headline
Mikä on sinun mielestäsi hyvä ikä muuttaa pois kotoa?

# data[].attributes.subject
Mikä on sinun mielestäsi hyvä ikä muuttaa pois kotoa?

# data[].attributes.body
Perustele.

# data[].attributes.attachment_link.title
Itsenäistyvätkö suomalaiset nuoret liian aikaisin? - "Olemme aina olleet arkoja pyytämään apua"

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomessa itsenäistymistä leimaa yksin pärjäämisen vaatimus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jokainen voi olla sijoittaja
Miksi aloit pitää blogia sijoittamisesta?
Pia-Maria Nickström pitää yhdessä Hanna Tikanderin kanssa suosittua Mimmit sijoittaa -blogia. Blogisivusto sai syyskuussa Vuoden sijoitusteko -palkinnon.
Mikä on säästämisen ja sijoittamisen ero?
Pia-Maria Nickström kertoo sijoittamisesta ymmärrettävästi. Nickström ja hänen ystävänsä Hanna Tikander pitävät blogisivustoa Mimmit sijoittaa -blogia.
Voivatko kaikki sijoittaa?
- Haluamme, että nuorilla ja naisilla on mahdollisuus sijoittaa. Sijoittaminen on mahdollista meille kaikille, ei ainoastaan miljonääreille.
Onko sijoittaminen vaikeaa?
- Sijoittamisessa on tarkoitus, että oma sijoitus eli rahan määrä kasvaa ja tuottaa.
Voiko jokainen rikastua?
- Kaikilla ei ole siihen mahdollisuutta. Sijoittajaksi on hankala alkaa, jos on erittäin köyhä, eivätkä rahat riitä kunnolla edes ruokaan. Useimmilla on kuitenkin sen verran rahaa, että pienten sijoitusten tekeminen onnistuu.
Voiko sijoittamisessa menettää rahansa?
- Jokainen, joka osaa ostaa lentolipun internetistä, osaa myös sijoittaa. Osakkeita ja rahastoja voi ostaa internetistä.
Kuinka paljon pitää olla säästössä, jotta voi alkaa sijoittajaksi?
- Kaikista ei todennäköisesti tule rikkaita.Jos on kärsivällinen, sijoitettu raha voi kuitenkin tuottaa mukavasti. Jos säästää rahaa ainoastaan omalla pankkitilillä, ne eivät tuota mitään.
Voiko pienellä rahalla vaurastua?
- Sellainen riski on olemassa. Riskin ei tarvitse kuitenkaan olla suuri. Jos ostat osakkeita, riskin määrä kasvaa. Jos sijoitat yhdistelmärahastoihin, riski on pienempi. Rahastot sisältävät monien eri yritysten osakkeita. Jos jonkin yrityksen kurssi laskee paljon, jonkun toisen saattaa nousta.
Miten käy, jos pörssikurssit laskevat?
- On järkevää sijoittaa joka kuukausi jonkin verran rahaa. Voit aloittaa vaikka 15 eurolla kuukaudessa.
Kuinka pääsen alkuun?
- Tärkein asia on korkoa korolle -periaate. Kun sijoitustesi arvo nousee, saat tuottoa eli enemmän rahaa. Kun tämä raha sijoitetaan, sinulla on jälleen enemmän rahaa sijoituksissa. Ajan kanssa sinulla on koko ajan enemmän rahaa.
Kuinka sinulla on varaa olla sijoittaja?
- Pörssikurssit ovat jatkuvassa liikkeessä. Toisinaan ne nousevat, toisinaan laskevat. On tärkeää, että voit pitää rahasi kiinni omissa sijoituksissasi monta vuotta. Silloin ei ole niin vaarallista, vaikka kurssit laskevat hetkellisesti. Kannattaa sijoittaa ainoastaan rahaa, jota ei tarvitse käyttää nopeasti.

- Sinun täytyy luoda arvo-osuustili pankissa tai internetissä. Siellä säilytät sijoituksiasi.

- Matkustelin aiemmin paljon. Matkustelen nykyisin vähemmän ja sijoitan rahojani.

Mitä mieltä olit jutusta?

Sain uutta tietoa En ymmärtänyt juttua Pidin tästä jutusta

# data[].attributes.attachment_link.title
Jokainen voi olla sijoittaja | Selkosanomat

# data[].attributes.attachment_link.description
Miksi aloit pitää blogia sijoittamisesta? Pia-Maria Nickström pitää yhdessä Hanna Tikanderin kanssa suosittua Mimmit sijoittaa -blogia. Blogisivusto sai syyskuussa Vuoden sijoitusteko -palkinnon. Mikä on säästämisen ja sijoittamisen ero? Pia-Maria Nickström kertoo sijoittamisesta ymmärrettävästi. Nickström ja hänen ystävänsä Hanna Tikander pitävät blogisivustoa Mimmit sijoittaa -blogia. Voivatko kaikki sijoittaa?

# data[].attributes.body
1. Mitä Veera tykkäsi ostaa?

2. Miksi Veera shoppaili paljon?

3. Miten Veera alkoi velkaantua? Miten kierre alkoi?

4. Mitä Veeran perhe ajatteli velkautumisesta?

5. Mikä auttoi Veeraa

6. Miten Veeran ajattelu on muuttunut?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mustavalkoinen käärmekuosinen Versacen laukku kiinnitti Veeran, 24, huomion heti. Tämä laukku hänen oli saatava.

- Käytin sitä kerran tai kaksi, kunnes myin sen pois Facebook-kirppiksellä. Nyt se kaduttaa hieman, koska laukkua olisi ollut kiva käyttää.

Myös monet muut ostokset kokivat samanlaisen kohtalon.

- Kun en enää saanut netistä pikavippejä, myin netissä ostamiani tavaroita saadakseni tililleni hieman rahaa.

- Minulla oli merkkilaukkuja, joista olin saattanut maksaa esimerkiksi vajaat 200 euroa ja myöhemmin myydä ne viidellä kympillä saadakseni nopeasti rahaa, koska pankkitilin tyhjyys ahdisti.

Samalla Veera haaveili oikeasti kalliin merkkilaukun, esimerkiksi Louis Vuittonin, omistamisesta.

- Nyt tiedän, ettei se ole velkaantumisen arvoista.

Tämä hänen piti kuitenkin oppia kantapään kautta.

Veera on kertonut kokemuksistaan velan kanssa myös Veeran velkamatka -Instagram-tilillä.

Jos upotus ei näy, voit katsoa julkaisun täältä.

Rahankäyttö spontaania

Kun rahaa tuli, se myös meni nopeasti. Veera muistelee suhteensa rahaan olleen tällainen pienestä pitäen.

- Jos sain pienenkin summan, se oli pakko päästä käyttämään heti, hän muistelee.

Yksi syy tähän saattoi olla se, että oma perhe ei ollut erityisen varakas, Veera pohtii. Kun hän sai rahaa kesätöistä tai esimerkiksi isovanhemmiltaan, sen käyttäminen oli tapa näyttää ikätovereille, että hänelläkin oli jotain.

- Rahankäyttöni oli aina spontaania. Jos näin jotain ja ajattelin haluavani sen, ostin sen sillä samalla sekunnilla.

- Usein kävi niin, että kahden päivän päästä huomasin, etten välttämättä enää edes halunnut koko asiaa.

Veera oli nuoresta lähtien myös perso merkkituotteille.

- Äitini ihmetteli sitä, miten vain yksi perheen lapsista oli niin merkkitietoinen kuin minä.

- Siskoni kulki serkkujen vanhoissa verkkareissa, mutta minä halusin jo 6-vuotiaana tietyn merkkisiä, uusia vaatteita. On ihmeellistä, mistä oikein opin tuon, koska vanhempani eivät olleet kiinnostuneita merkeistä.

Vanhempana sosiaalinen media ruokki hinkua omistaa luksustuotteita. Kun muilla näkyi hienoja puhelimia tai merkkilaukkuja, Veera halusi sellaisia myös itselleen.

Kierre alkaa

Työnteko oli aina maistunut Veeralle. Kun hän pääsi vuonna 2019 kahvilapäälliköksi ostoskeskuksen mehubaariin, se näkyi myös pankkitilillä.

- Minulla oli ensimmäistä kertaa elämässäni hyvä palkka.

Raha ei kuitenkaan koskaan pysynyt tilillä.

- Pian huomasin, että käytin rahaa myös enemmän kuin aikaisemmin. Olin saattanut käyttää kaikki rahani kahden viikon kuluttua palkkapäivästä.

Ratkaisu tähän tuntui löytyvän pikavipeistä.

- En muista, mistä ensimmäinen edes tuli. Ehkä olin vain nähnyt mainoksen siitä, että jos laitan tietoni, saan rahat tilille minuutissa, Veera muistelee.

- Ajattelin, että maksan 500 euron pikavipin takaisin sitten seuraavasta palkasta.

Veera ei kuitenkaan ollut huomioinut esimerkiksi osamaksuilla tekemiään ostoksia, joiden kokonaissumma oli sekin 500 euron luokkaa.

- Olin siis käyttänyt tonnin enemmän rahaa kuin mitä minulla oli varaa maksaa takaisin.

Veera otti toisen, isomman pikavipin maksaakseen vanhat velkansa pois. Kierre oli valmis.

Kun rahat loppuivat, Veera otti parin tonnin kulutusluottoja, joista ajatteli nostavansa rahaa aina tarvittaessa.

- Kun kulutusluottoa oli 1 500 euroa jäljellä, ajattelin, että miksen vain siirtäisi koko summaa tilille, niin voisin olla varma, että siellä olisi aina rahaa.

- Mutta kun raha näkyi tilillä, halusin käyttää sen. En osannut tuolloin handlata tilannetta niin, että jos tilillä on rahaa, se voi myös pysyä siellä.

Ostoksista helpotusta suruun

Veeran rahankäyttö kiihtyi entisestään, kun hänelle läheinen perheenjäsen menehtyi alkuvuodesta 2019. Ostosten tekemisestä tuli tapa saada hetkittäistä mielihyvää surun keskelle.

- En voinut jäädä kotiin suremaan, koska olihan töissä käytävä.

- Olin kauppakeskuksessa töissä, joten töiden jälkeen oli helppo lähteä ostoksille. Kannoin kotiin kaiken maailman koristetyynyjä ja kynttiläkippoja, siis kaikkea aivan turhaa.

Tavaraa kulkeutui kotiin samaa tahtia myös postissa eri verkkokauppojen pakettien sisälle käärittynä.

- Äitini saattoi välillä ihmetellä, että millä rahalla oikein ostin kaikkea, mutta vetosin aina hyvään palkkaani. En missään vaiheessa kertonut, että olin hakenut rahaa muualta.

Pian hänen oli kuitenkin kerrottava, kuinka oli oikeasti rahoittanut ostoksensa.

Isän kommentti herätti

Hieman ennen kuin korona alkoi nousta otsikoihin alkuvuodesta 2020, Veera oli päässyt töihin unelmaduuninsa, vaatekauppaan.

- Kun maaliskuu tuli, huomasimme, ettei kaupassa ole kävijän kävijää. Koska olin tuorein tulokas, olin myös ensimmäinen lomautettava.

Kukaan ei osannut ennustaa tulevaisuutta, eikä myöskään lomautuksen kestoa. Veera pääsi palaamaan töihin vasta heinäkuun alussa.

Velkojen maksaminen oli mahdotonta ansiopäivärahan varassa.

- Pystyin sumplimaan hetken, mutta eiväthän velkayhtiöt voineet antaa minun lykätä maksuja loputtomiin. Päätin antaa velkojen mennä perintään, sillä se oli minulle helpointa.

- Kun aloin olla perintäyhtiöiden kanssa vaikeuksissa, tajusin, että minun oli pakko kertoa perheelleni. Kerroin äidilleni viimeisenä, koska yritin suojella häntä unettomilta öiltä.

Veera oli pelännyt läheistensä reaktioita. Isän sanat puhelimessa olivat helpotus:

- Hän sanoi, että ei se mitään, se on vain rahaa. Se oli itsellenikin oivallus, että todellakin, kukaan ei ole kuolemassa, vaan voin tehdä asialle jotain. Rahaahan voi hankkia lisää.

- Olin tyhmä, kun kerroin muille vasta noin myöhäisessä vaiheessa.

- Suosittelenkin kaikkia kertomaan rahanongelmista heti, kun he tajuavat olevansa vaikeuksissa.

Kahta työtä velkojen maksamiseksi

Veeran lainat on nyt yhdistetty. On helpompaa maksaa yhdelle taholle kuin useammalle.

Vaatekaupasta tarjotut työtunnit eivät palautuneet samalle tasolle kuin ennen pandemiaa, joten Veera otti toisen työn ravintola-alalla ja paiski töitä seitsemänä päivänä viikossa.

Hieman ennen haastattelua Veeralle tarjottiin täysiä tunteja kakkostyössä. Hän tarttui mahdollisuuteen ja työskentelee nyt vain yhdessä työpaikassa.

- Viime viikolla minulla ja miehelläni oli ensimmäinen yhteinen vapaapäivä koko vuonna, hän iloitsee.

Veera haluaa pitää tarkan velkasumman pois julkisuudesta.

- Minusta kiinnostavampaa on se, mikä ajaa ihmisen tuollaiseen tilanteeseen, hän kertoo.

Eroon "kaikki tänne nyt"-ajattelusta

Uuden ajattelutavan opetteleminen on auttanut Veeraa paljon.

- Ennen minulla oli esimerkiksi lukemattomia pareja korkokenkiä. En edes juuri käyttänyt niitä, vaan ne olivat lähinnä kivoja asioita hyllyllä.

- Nyt olen oppinut, ettei määrä ratkaise, vaan pari hyvä riittää.

Toinen ostofilosofiaan liittyvä oivallus iski Veeraan lomautuksen aikoihin, kun hän katseli vaatekaappiaan ja huomasi, kuinka monia bilemekkoja omistikaan.

- Nyt en anna itseni ostaa kuin käyttövaatteita tarpeeseen. Jos tarvitsen uudet farkut, voin ostaa ne, koska voin käyttää niitä niin vapaa-ajalla kuin töissä.

Hän on opetellut myös harkitsevaisemmaksi shoppailijaksi.

- Minun on pitänyt oppia pois "kaikki tänne nyt"-ajattelusta. Nykyisin kysyn itseltäni, onko kyseessä halu vai tarve, ja jos tarvitsen jotain, teen hintavertailua sen sijaan, että ostaisin heti ensimmäisen ja hienoimman, joka eteeni tulee.

Veera ei ole asettanut itselleen tiukkoja tavoitteita sen suhteen, milloin nykyinen velka olisi maksettuna pois.

- Mutta sanotaanko vaikka niin, että kun täytän 30, toivoisin, että silloin minulla olisi vain asunto- tai autolainaa maksettavani.

Moni ylioptimistinen maksukyvystään

Veeran tarina on usealta osalta samantyyppinen kuin monilla, jotka ovat ottaneet yhteyttä kotitalouksien talous- ja velkaongelmien ehkäisyyn ja ratkomiseen keskittyneeseen Takuusäätiöön. Säätiö tarjoaa muun muassa maksutonta neuvontaa puhelimessa ja chatissa.

- Suurin osa meihin yhteyttä ottavista on työssä käyviä, jopa hyvätuloisia ihmisiä, kertoo Takuusäätiön neuvonnan vastaava asiantuntija Henri Hölttä.

Hyvätuloisten ja maksukykyisten, mutta samalla talousvaikeuksien kanssa painivien ihmisten määrä on lisääntynyt Takuusäätiön neuvontaan yhteyttä ottaneiden joukossa.

Moni sortuu Höltän mukaan ylioptimismiin oman maksukykynsä suhteen. Sitä, kuinka kallista elämä on kaikkien hankintojen jälkeen, ei välttämättä hahmoteta.

- Kun olemme kysyneet asiakkailtamme palautelomakkeen kautta velkaantumisen syistä, harkitsematon kulutus on ykkösenä. Huolimattomuus ja luotonoton helppous nähdään myös yleisinä syinä.

- Jos tulot ovat hyvät, ihmiselle voi syntyä harhakuvitelma, että rahat riittävät kyllä. Kaikkien tavanomaisten menojen jälkeen voi ollakin yllättävän kallista maksaa eri hankintoja, varsinkin jos joutuu ottamaan kulutusluottoa. Monikaan ei hahmota niiden vuosikorkojen määrää rahassa mitattuna.

Muun muassa suoraveloitukset ja maksukorttien käyttäminen ovat hämärtäneet monen tietoisuutta rahankäytöstään. Luotolla maksamisesta on tullut turhankin tavanomaista ja arkipäiväistä.

- Harva meistä osaa enää sanoa, paljonko kuukaudessa menee rahaa mihinkin. Aikaisemmin, kun maksettiin enemmän käteisellä, oltiin ehkä tietoisempia tästä, Hölttä arvioi.

Korona sai korttitalon romahtamaan

Koronavuosi on näkynyt myös Takuusäätiöön tulleissa yhteydenotoissa.

Säätiön puhelin -ja chatneuvonnassa on viimeisen vuoden aikana käyty noin 9 000 keskustelua, joista noin kymmenessä prosentissa asiakas on kertonut koronan vaikuttaneen rahatilanteeseensa.

Tapauksia voi olla enemmänkin. Keskustelut ovat anonyymejä ja Höltän mukaan on mahdollista, etteivät kaikki taustalla olevat tekijät tule ilmi keskusteluissa.

- Melkein kaikki koronan vuoksi yhteyttä ottaneet asiakkaat ovat ihmisiä, joiden tilanne on ollut jo valmiiksi tiukilla. Heillä on esimerkiksi ollut asunto- tai muiden lainojen lisäksi useampia kulutusluottoja lyhennettävinään, Hölttä kertoo.

- Kun heidät on sitten joko lomautettu tai irtisanottu, tulot ovat laskeneet ja korttitalo on kaatunut heti. Monella ei ole ollut lainkaan säästöjä.

Joukkoon mahtuu myös yrittäjiä, joiden yritystoiminnan tulot ovat tippuneet.

- Koronasta kärsineet ovat pienehkö, mutta silti selkeä ryhmä Takuusäätiöön yhteyttä ottaneiden keskuudessa.

Nyt yhteyttä ottaneilla ongelmat ovat alkaneet jo ennen koronaa. Hölttä arvelee, että koronan vuoksi velkakierteeseen joutuneet henkilöt saattavat näkyä Takuusäätiön päässä vasta lähitulevaisuudessa.

- Monet pystyvät sinnittelemään vuoden tai pari, ottamaan uutta lainaa tai tekemään jonkinlaisia sopeutuksia talouteensa.

- Koska velkaantuminen on hankala puheenaihe, kynnys ottaa yhteyttä on korkea. Monet yrittävät pärjätä liiankin pitkään omin avuin, ottavat uutta lainaa ja usein havahtuvat tilanteeseen vasta kun sitä ei enää saa, hän harmittelee.

# data[].attributes.attachment_link.title
Veera, 24, rakasti luksusta ja se oli koitua hänen kohtalokseen - "Nyt tiedän, ettei se ole velkaantumisen arvoista"

# data[].attributes.attachment_link.description
Mustavalkoinen käärmekuosinen Versacen laukku kiinnitti Veeran, 24, huomion heti. Tämä laukku hänen oli saatava. - Käytin sitä kerran tai kaksi, kunnes myin sen pois Facebook-kirppiksellä. Nyt se kaduttaa hieman, koska laukkua olisi ollut kiva käyttää. Myös monet muut ostokset kokivat samanlaisen kohtalon. - Kun en enää saanut netistä pikavippejä, myin netissä ostamiani tavaroita saadakseni tililleni hieman rahaa.