# data[].attributes.headline
בסעיף 2 של פסק הדין 7128/96 רואים, כי את רמת הסבלות של הרגשות ניתן למדוד בשני מישורים: חומרת הפגיעה והסתברות הפגיעה. חומרת הפגיעה שתוכל להצדיק את הפגיעה בחופש הביטוי צריכה להיות בלשונו של הנשיא שמגר  "פגיעה קיצונית, גסה ועמוקה" או בלשונו של השופט ברק פגיעה "קשה, רצינית וחמורה". ומבחינת ההסתברות, הפגיעה צריכה להיות "וודאית וקרובה". כלומר, נוסחת האיזון בין חופש הביטוי לפגיעה ברגשות הציבור (דתיים או אחרים) היא ודאות הקרובה של פגיעה קשה. 

# data[].attributes.subject
בסעיף 2 של פסק הדין 7128/96 רואים, כי את רמת הסבלות של הרגשות ניתן למדוד בשני מישורים: חומרת הפגיעה והסתברות הפגיעה. חומרת הפגיעה שתוכל להצדיק את הפגיעה בחופש הביטוי צריכה להיות בלשונו של הנשיא שמגר  "פגיעה קיצונית, גסה ועמוקה" או בלשונו של השופט ברק פגיעה "קשה, רצינית וחמורה". ומבחינת ההסתברות, הפגיעה צריכה להיות "וודאית וקרובה". כלומר, נוסחת האיזון בין חופש הביטוי לפגיעה ברגשות הציבור (דתיים או אחרים) היא ודאות הקרובה של פגיעה קשה. 

# data[].attributes.headline
בנוסף, בג"ץ הבהיר, כי עליונות של חופש הביטוי על הפגיע ברגשות לא תמיד מתקיימת. כך, אם רמת הפגיעה ברגשות עולה על "רמת סיבולת", ניתן להגביל את חופש הביטוי. 

# data[].attributes.subject
בנוסף, בג"ץ הבהיר, כי עליונות של חופש הביטוי על הפגיע ברגשות לא תמיד מתקיימת. כך, אם רמת הפגיעה ברגשות עולה על "רמת סיבולת", ניתן להגביל את חופש הביטוי. 

# data[].attributes.headline
העתירה התקבלה ובפה אחד שופטי העליון החליטו לפסול את ההחלטה של מועצת לביקורת סרטים. בג"ץ הדגיש, כי חופש הביטוי זו זכות עליונה במשטר דמוקרטי, ופגיעה ברגשות בדרך כלל אינה מספיקה כדי לערער אותה

# data[].attributes.subject
העתירה התקבלה ובפה אחד שופטי העליון החליטו לפסול את ההחלטה של מועצת לביקורת סרטים. בג"ץ הדגיש, כי חופש הביטוי זו זכות עליונה במשטר דמוקרטי, ופגיעה ברגשות בדרך כלל אינה מספיקה כדי לערער אותה

# data[].attributes.headline
                                                                                בין חופש הביטוי להגנה על רגשות הציבור

# data[].attributes.subject
                                                                                בין חופש הביטוי להגנה על רגשות הציבור

# data[].attributes.headline
 3 .הגשמה עצמית – חופש הביטוי מגן על האינטרס הפרטי של כל אדם לתת ביטוי מלא לתכונותיו ולפתח את "האני" שלו. מבחינה זו חופש הביטוי הוא לא רק אמצעי אלא מטרה בפני עצמה.

# data[].attributes.subject
 3 .הגשמה עצמית – חופש הביטוי מגן על האינטרס הפרטי של כל אדם לתת ביטוי מלא לתכונותיו ולפתח את "האני" שלו. מבחינה זו חופש הביטוי הוא לא רק אמצעי אלא מטרה בפני עצמה.

# data[].attributes.headline
כך, הקרנתו של הסרט לא התקיימה כצפוי. בעקבות המחאה מול היכל התרבות כוחות המשטרה נאלצו לעצור את ההקרנה. נעצרה על ידי המשטרה שניסתה להרגיע את המפגינים מול היכל התרבות. 

# data[].attributes.subject
כך, הקרנתו של הסרט לא התקיימה כצפוי. בעקבות המחאה מול היכל התרבות כוחות המשטרה נאלצו לעצור את ההקרנה. נעצרה על ידי המשטרה שניסתה להרגיע את המפגינים מול היכל התרבות. 

# data[].attributes.headline
אך פומרנץ לא התייחס לפסיקה ולא פתח את היכל התרבות לאירוע. בסופו של דבר הסרט הוקרן בקיבוץ כברי, הצמוד לעיר, מה שגרם לתגובה חריפה של מפיקי הסרט, אשר באו עם מסך גדול ורמקול, שאותו הציבו בשטח פתוח. 

# data[].attributes.subject
אך פומרנץ לא התייחס לפסיקה ולא פתח את היכל התרבות לאירוע. בסופו של דבר הסרט הוקרן בקיבוץ כברי, הצמוד לעיר, מה שגרם לתגובה חריפה של מפיקי הסרט, אשר באו עם מסך גדול ורמקול, שאותו הציבו בשטח פתוח. 

# data[].attributes.headline
בעקבות החלטתו של פומרנץ, פנתה האגודה לזכויות האזרח בישראל למשנה היועמ"ש דינה זילבר, אשר קבעה, כי ”אסור לראשי רשויות מקומיות להתערב בתכנים האמנותיים ושאסור לשרת התרבות לפנות אליהם ולשדל אותם לפעול בניגוד לדין". עוד הוסיפה זילבר, כי החלטתו של ראש העירייה לבטל את הקרנת הסרט מהווה פגיעה דרמטית בחופש הביטוי". 

# data[].attributes.subject
בעקבות החלטתו של פומרנץ, פנתה האגודה לזכויות האזרח בישראל למשנה היועמ"ש דינה זילבר, אשר קבעה, כי ”אסור לראשי רשויות מקומיות להתערב בתכנים האמנותיים ושאסור לשרת התרבות לפנות אליהם ולשדל אותם לפעול בניגוד לדין". עוד הוסיפה זילבר, כי החלטתו של ראש העירייה לבטל את הקרנת הסרט מהווה פגיעה דרמטית בחופש הביטוי". 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ב-6.11.2019 למשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דינה זילבר, וביקשנו את התערבותה הדחופה כדי להבטיח את הקרנת הסרט "לאה צמל, עורכת דין" בפסטיבל דוקאביב מעלות תרשיחא. זאת לאחר ששרת התרבות פנתה ליועץ המשפטי לממשלה ולראש עיריית מעלות תרשיחא בדרישה להתערב ולמנוע את הקרנת הסרט. בפנייה ביקש עו"ד דן יקיר, היועץ המשפטי של האגודה לזכויות האזרח, כי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה תבהיר לשרת התרבות פעם נוספת כי היא פעלה בניגוד לדין והטעתה את ראש העירייה לסבור כי הוא מוסמך לפגוע בחופש הביטוי, וכי תבהיר לראש העירייה שהוא אינו מוסמך להתערב בתוכן האמנותי של הפסטיבל.

מיום 8.11.2019 הבהירה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כי לשרת התרבות ולראש עירייה אין סמכות להתערב בתוכן האמנותי שמועלה במוסדות תרבות. המשנה ליועמ"ש התבססה, בין היתר, על שני פסקי דין שניתנו בעתירות של האגודה לזכויות האזרח בשנה האחרונה: האחת נגד החלטתה של ראש עיריית חיפה להסיר את הפסל מק'ישו מתערוכה במוזיאון חיפה לאמנות , והשנייה נגד החלטת ראש עיריית אום אל פחם לבטל את הופעתו של הראפר תאמר נפאר . בין היתר קבעה דינה זילבר שהחלטתו של ראש העירייה לבטל את הקרנת הסרט היתה לא חוקית, והיא מהווה פגיעה דרמטית בחופש הביטוי.

תשובת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה , 8.11.2019

עו"ד דן יקיר ב"גם כן תרבות" של כאן תרבות (מדקה 12:20)

"מרוב פחד, אמנים חוששים להסתבך" - עו"ד דן יקיר ב"קפאין" של 104.5fm

# data[].attributes.attachment_link.title
ביטול הקרנת הסרט על לאה צמל אינה חוקית

# data[].attributes.attachment_link.description
ב-6.11.2019 למשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דינה זילבר, וביקשנו את התערבותה הדחופה כדי להבטיח את הקרנת הסרט "לאה צמל, עורכת דין" בפסטיבל דוקאביב מעלות תרשיחא. זאת לאחר ששרת התרבות פנתה ליועץ המשפטי לממשלה ולראש עיריית מעלות תרשיחא בדרישה להתערב ולמנוע את הקרנת הסרט.

# data[].attributes.headline
מתנגדי הסרט פנו לראש העיר, ארקדי פומרנץ עם הדרישה לבטל את האירוע. פומרנץ לא היסס לענות על הבקשה והורה לבטל את ההקרנה.

# data[].attributes.subject
מתנגדי הסרט פנו לראש העיר, ארקדי פומרנץ עם הדרישה לבטל את האירוע. פומרנץ לא היסס לענות על הבקשה והורה לבטל את ההקרנה.

# data[].attributes.headline
הסרט מציג את פעילותה של לאה צמל תוך הדגשת שאיפתה ליושרה ולצדק. אומנם, בדרכה לצדק, הדמות הראשית סופגת ביקורת חריפה מצד העיתונות ודעות קהל הישראליים, היא נשארת איתנה ואופטימית.

# data[].attributes.subject
הסרט מציג את פעילותה של לאה צמל תוך הדגשת שאיפתה ליושרה ולצדק. אומנם, בדרכה לצדק, הדמות הראשית סופגת ביקורת חריפה מצד העיתונות ודעות קהל הישראליים, היא נשארת איתנה ואופטימית.

# data[].attributes.headline
צמל היא עורכת הדין הישראלית, אשר כבר יותר מ-40 שנה נותנת ייצוג בבתי דין צבאיים ואזרחיים למחבלים, כמו מבצעי לינץ' ברמאללה, לראשי ארגוני טרור פלסטיניים ופעילי שמאל רדיקלי ישראלים. 

# data[].attributes.subject
צמל היא עורכת הדין הישראלית, אשר כבר יותר מ-40 שנה נותנת ייצוג בבתי דין צבאיים ואזרחיים למחבלים, כמו מבצעי לינץ' ברמאללה, לראשי ארגוני טרור פלסטיניים ופעילי שמאל רדיקלי ישראלים. 

# data[].attributes.headline
"לאה צמל, עורכת דין" – זו סרט תיעודי ישראלי, שיצא לאור בשנת 2019 וערר מחלוקות רבות בחברה הישראלית. המחלוקות מתרכזות סביב הדמות הראשית של הסרט – לאה צמל, המוכרת כ- "פרקליטת השטן" או  כ"לוחמת הצדק", תלוי מי את שואלים.  

# data[].attributes.subject
"לאה צמל, עורכת דין" – זו סרט תיעודי ישראלי, שיצא לאור בשנת 2019 וערר מחלוקות רבות בחברה הישראלית. המחלוקות מתרכזות סביב הדמות הראשית של הסרט – לאה צמל, המוכרת כ- "פרקליטת השטן" או  כ"לוחמת הצדק", תלוי מי את שואלים.  

# data[].attributes.headline
אין מחלוקת על כך, שקיום משותף של יהודים וערבים בתוך היישוב הקטן עלול להוות סכנה לשלום הציבור. תושבי העיר עדיין זוכרים את הפיגוע שקרה ב-1974 וקיבל שם "טבח מעלות". למרות זאת, תושבי העיר מתקיימים בסובלנות הדדית ולא מושפעים ממחלוקות דתיות או פוליטיות. כדי לשמר את המצב הזה, עירייה משקיעה בהרבה משאבים פרויקטים חברתיים, שאותם ניתן למצוא באתר של העירייה ובכתבות.

# data[].attributes.subject
אין מחלוקת על כך, שקיום משותף של יהודים וערבים בתוך היישוב הקטן עלול להוות סכנה לשלום הציבור. תושבי העיר עדיין זוכרים את הפיגוע שקרה ב-1974 וקיבל שם "טבח מעלות". למרות זאת, תושבי העיר מתקיימים בסובלנות הדדית ולא מושפעים ממחלוקות דתיות או פוליטיות. כדי לשמר את המצב הזה, עירייה משקיעה בהרבה משאבים פרויקטים חברתיים, שאותם ניתן למצוא באתר של העירייה ובכתבות.

# data[].attributes.headline
עיר מעלות-תרשיחא ידועה כעיר מאוד מגוונת מבחינת האוכלוסייה שלה.  בעיר הקטנה יש מספיק מקום לבתי כנסת, כנסיות ומסגדים. 

# data[].attributes.subject
עיר מעלות-תרשיחא ידועה כעיר מאוד מגוונת מבחינת האוכלוסייה שלה.  בעיר הקטנה יש מספיק מקום לבתי כנסת, כנסיות ומסגדים. 

# data[].attributes.headline
האם המשפחות השכולות היו מסכימות עם השופטים, ועם נוסחת למדידת הרגשות של ברק? האם בכלל ניתן למדוד את הרגשות? אחרי שאהרון ברק, שקבע, כי הכול שפיט, השאלה הזאת כבר לא רלוונטית. 

# data[].attributes.subject
האם המשפחות השכולות היו מסכימות עם השופטים, ועם נוסחת למדידת הרגשות של ברק? האם בכלל ניתן למדוד את הרגשות? אחרי שאהרון ברק, שקבע, כי הכול שפיט, השאלה הזאת כבר לא רלוונטית. 

# data[].attributes.headline
אז נחזור לפסק דין של משנה היועמ"ש דינה זילבר שבו היא קבעה, כי כמו במקרה של ג'נין ג'נין, גם במקרה של הסרט על לאה צמל, יתרונו של חופש הביטוי על ההגנת הרגשות הינו ברור. זה בעמם אומר, כי בשני המקרים הפגיעה ברגשות הציבור אינה "קיצונית, גסה ועמוקה", ואינה "קשה רצינית וחמורה" מבחינת חומרת הפגיעה. היא גם לא "וודאית וקרובה" מבחינת הסתברותה. 

# data[].attributes.subject
אז נחזור לפסק דין של משנה היועמ"ש דינה זילבר שבו היא קבעה, כי כמו במקרה של ג'נין ג'נין, גם במקרה של הסרט על לאה צמל, יתרונו של חופש הביטוי על ההגנת הרגשות הינו ברור. זה בעמם אומר, כי בשני המקרים הפגיעה ברגשות הציבור אינה "קיצונית, גסה ועמוקה", ואינה "קשה רצינית וחמורה" מבחינת חומרת הפגיעה. היא גם לא "וודאית וקרובה" מבחינת הסתברותה. 

# data[].attributes.headline
כך, חומרת הפגיעה והסתברות הפגיעה מהוות למעשה את היחס בין חופש הביטוי לחופשים אחרים שהוא עלול לסתור, כלומר ההיבט החיצוני שאותו שופט ברק הזכיר קודם. 

# data[].attributes.subject
כך, חומרת הפגיעה והסתברות הפגיעה מהוות למעשה את היחס בין חופש הביטוי לחופשים אחרים שהוא עלול לסתור, כלומר ההיבט החיצוני שאותו שופט ברק הזכיר קודם. 

# data[].attributes.headline
בשביל לקבל את התשובה, פניתי לבג"ץ 7128/96 עסק בעתירה של תנועת "נאמני הר הבית" נגד החלטת הממשלה להתיר למוסלמים להשתמש באורוות שלמה בתור מסגד. העותרים נמקו את עמדתם על ידי הפגיעה ברגשות הדתיות. העתירה נפסלה, מכיוון שרמת הסבלות של העותרים לא עלתה על חופש הדת. 

# data[].attributes.subject
בשביל לקבל את התשובה, פניתי לבג"ץ 7128/96 עסק בעתירה של תנועת "נאמני הר הבית" נגד החלטת הממשלה להתיר למוסלמים להשתמש באורוות שלמה בתור מסגד. העותרים נמקו את עמדתם על ידי הפגיעה ברגשות הדתיות. העתירה נפסלה, מכיוון שרמת הסבלות של העותרים לא עלתה על חופש הדת. 

# data[].attributes.headline
ומה היא ברמת הסתברות של קרוב לוודאי ?

# data[].attributes.subject
ומה היא ברמת הסתברות של קרוב לוודאי ?

# data[].attributes.headline
אומנם פסק הדין מבהיר את השיטה של השופטים שאיתה הם מודדים את רמת הסבולת, אך משמעותם של מספר המשתנים  מעלה שאלות חדשות. כיצד ניתן למדוד כמה קשה, חמורה ורצינית הפגיעה ברגשות של המשפחות השכולות? או של ההורים השכולים שילדיהם נפלו קורבנות של הטרור הפלסטיני בעת השירות למען המדינה, ועכשיו באותה המדינה מקרינה הסרט שנותן מן הצדקה לרוצחיהם?

# data[].attributes.subject
אומנם פסק הדין מבהיר את השיטה של השופטים שאיתה הם מודדים את רמת הסבולת, אך משמעותם של מספר המשתנים  מעלה שאלות חדשות. כיצד ניתן למדוד כמה קשה, חמורה ורצינית הפגיעה ברגשות של המשפחות השכולות? או של ההורים השכולים שילדיהם נפלו קורבנות של הטרור הפלסטיני בעת השירות למען המדינה, ועכשיו באותה המדינה מקרינה הסרט שנותן מן הצדקה לרוצחיהם?

# data[].attributes.headline
ג.	קיים עניין חברתי מהותי בהגנה על רגשות הדת ואורח החיים הדתי

# data[].attributes.subject
ג.	קיים עניין חברתי מהותי בהגנה על רגשות הדת ואורח החיים הדתי

# data[].attributes.headline
ב.	ההסתברות להתרחשות הפגיעה היא ברמת הסתברות של קרוב לוודאי 

# data[].attributes.subject
ב.	ההסתברות להתרחשות הפגיעה היא ברמת הסתברות של קרוב לוודאי 

# data[].attributes.headline
א.	הפגיעה (ברגשות) היא קשה, חמורה ורצינית

# data[].attributes.subject
א.	הפגיעה (ברגשות) היא קשה, חמורה ורצינית

# data[].attributes.headline
ההיבט הפנימי עוסק בתוכן של הביטוי, ולפי אהרן ברק, יש להגביל אותו אם יש בביטוי תוכן גזעני או לשון הרע. ההיבט החיצוני מהווה מין השווה של חופש הביטוי ביחס חופשים וזכויות אחרים של מדינה דמוקרטית, כמו הגנה על רגשות.  אם הפגיע הרגשות לא עוברת את מבחן המידתיות, שעוד מעט אפרט עליו, העדיפות ניתנת לחופש הביטוי (ברק, 2002).

# data[].attributes.subject
ההיבט הפנימי עוסק בתוכן של הביטוי, ולפי אהרן ברק, יש להגביל אותו אם יש בביטוי תוכן גזעני או לשון הרע. ההיבט החיצוני מהווה מין השווה של חופש הביטוי ביחס חופשים וזכויות אחרים של מדינה דמוקרטית, כמו הגנה על רגשות.  אם הפגיע הרגשות לא עוברת את מבחן המידתיות, שעוד מעט אפרט עליו, העדיפות ניתנת לחופש הביטוי (ברק, 2002).

# data[].attributes.headline
לעומת זאת, יש לזכור, כי הגנה הניתנת לביטוי אינה מוחלטת, ואת חופש הביטוי ניתן להגבלה במקרים מסוימים. אהרן ברק נותן שתי הבחנות לחופש ביטי: פנימית וחיצונית. הפנימית בודקת את מהותו הפנימית של חופש הביטוי ואת העניינים הנכללים בו. החיצונית בודקת את היחס בין חופש הביטוי לחופשים אחרים ואת מידת ההגנה המשפטית עליו. 

# data[].attributes.subject
לעומת זאת, יש לזכור, כי הגנה הניתנת לביטוי אינה מוחלטת, ואת חופש הביטוי ניתן להגבלה במקרים מסוימים. אהרן ברק נותן שתי הבחנות לחופש ביטי: פנימית וחיצונית. הפנימית בודקת את מהותו הפנימית של חופש הביטוי ואת העניינים הנכללים בו. החיצונית בודקת את היחס בין חופש הביטוי לחופשים אחרים ואת מידת ההגנה המשפטית עליו. 

# data[].attributes.headline
יתר מכך, אין לשר התרבות סמכות להגביל או לאסור את הסרט "לאה צמל, עורכת דין", מכיוון שבדמוקרטיה שום גוף או אדם, אפילו אם הוא נבחר הציבור, לא יכול להחזיק במונופול על "הדעה הנכונה".

# data[].attributes.subject
יתר מכך, אין לשר התרבות סמכות להגביל או לאסור את הסרט "לאה צמל, עורכת דין", מכיוון שבדמוקרטיה שום גוף או אדם, אפילו אם הוא נבחר הציבור, לא יכול להחזיק במונופול על "הדעה הנכונה".

# data[].attributes.headline
לאור הטיעונים האלו, יש להסיק, כי המיעוט חובתה הדמוקרטית של המדינה לספק לסרט על לאה צמל את חופש הביטוי במסגרת העיקרון "בירור אמת" ו "הגשמה עצמית", דווקא בגלל שהסרט מציג את עמדת מיעוט. 

# data[].attributes.subject
לאור הטיעונים האלו, יש להסיק, כי המיעוט חובתה הדמוקרטית של המדינה לספק לסרט על לאה צמל את חופש הביטוי במסגרת העיקרון "בירור אמת" ו "הגשמה עצמית", דווקא בגלל שהסרט מציג את עמדת מיעוט. 

# data[].attributes.headline
 2 .הטיעון הדמוקרטי – חופש הביטוי קשור בקשר אמיץ בתהליך הדמוקרטי, והוא תנאי בסיס לקיום השלטון הדמוקרטי – הן השמעת הדעות הן קבלת המידע;

# data[].attributes.subject
 2 .הטיעון הדמוקרטי – חופש הביטוי קשור בקשר אמיץ בתהליך הדמוקרטי, והוא תנאי בסיס לקיום השלטון הדמוקרטי – הן השמעת הדעות הן קבלת המידע;

# data[].attributes.headline
1 .בירור האמת – חופש הביטוי משמש מכשיר לבירור "האמת" בדרך של ליבון השקפות והחלפה חופשית של דעות; 

# data[].attributes.subject
1 .בירור האמת – חופש הביטוי משמש מכשיר לבירור "האמת" בדרך של ליבון השקפות והחלפה חופשית של דעות; 

# data[].attributes.headline
לאור כל אלה, אני סוברת, כי התקציב שמדינת ישראל נותנת ליצירות אומנות, אשר באופן גלוי פוגעות בערכיה, זו פגיעה בלתי מוצדקת ברוב האזרחים הישראלים, שמשלמים את המיסים למדינה ואף מחויבים לשרתים אותה בדרכים אלו או אחרות. יתרה מכך, אני חושבת כי אין לתקצב מכספי הציבור את יצירות האומנות אשר מקדמות אג'נדה פוליטית כלשהי, אפילו אם היא לא פוגעת בערכי המדינה. קידום של אג'נדה פוליטית – זו תפקידן של המפלגות, שמקבלות תקציב מדיני נפרד בשביל המטרה הזאת. 

# data[].attributes.subject
לאור כל אלה, אני סוברת, כי התקציב שמדינת ישראל נותנת ליצירות אומנות, אשר באופן גלוי פוגעות בערכיה, זו פגיעה בלתי מוצדקת ברוב האזרחים הישראלים, שמשלמים את המיסים למדינה ואף מחויבים לשרתים אותה בדרכים אלו או אחרות. יתרה מכך, אני חושבת כי אין לתקצב מכספי הציבור את יצירות האומנות אשר מקדמות אג'נדה פוליטית כלשהי, אפילו אם היא לא פוגעת בערכי המדינה. קידום של אג'נדה פוליטית – זו תפקידן של המפלגות, שמקבלות תקציב מדיני נפרד בשביל המטרה הזאת. 

# data[].attributes.headline
בנוסף, חוק מניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם (2011) קובע, כי שר האוצר רשאי למנוע הטבות כלכליות מגופים שקוראים בפומבי לחרם ישראל. אומנם בסרטים כמו "לאה צמל" או "ג'נין ג'נין" לא הייתה פנייה ישירה לצופים שאומרת "תטילו חרם על ישראל", אבל בעיניי כשופר המסרים של הסרטים האלו די זהים למסרים של BDS.

# data[].attributes.subject
בנוסף, חוק מניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם (2011) קובע, כי שר האוצר רשאי למנוע הטבות כלכליות מגופים שקוראים בפומבי לחרם ישראל. אומנם בסרטים כמו "לאה צמל" או "ג'נין ג'נין" לא הייתה פנייה ישירה לצופים שאומרת "תטילו חרם על ישראל", אבל בעיניי כשופר המסרים של הסרטים האלו די זהים למסרים של BDS.

# data[].attributes.headline
בעיניי הסרטים כמו "לאה צמל-עורכת הדין" או "ג'נין ג'נין" קודם כל  נוגדים לעקרונות של מדינת ישראל ולא לאג'נדה הפוליטית של מירי רגב או גוף פוליטי אחר כלשהו.

# data[].attributes.subject
בעיניי הסרטים כמו "לאה צמל-עורכת הדין" או "ג'נין ג'נין" קודם כל  נוגדים לעקרונות של מדינת ישראל ולא לאג'נדה הפוליטית של מירי רגב או גוף פוליטי אחר כלשהו.

# data[].attributes.headline
כך, ללא קשר למפלגת שלטון, מדינת ישראל תמיד הייתה מוגדרת כמדינה יהודית ודמוקרטית, אשר מבוססת על אידאולוגיה ציונית. מגן דוד על הדגל, מילים "להיות עם חופשי בארצנו" של ההמנון וחוקי יסוד שבינם גם חוק הלאום מהווים חלק של המדינה ולא של הרוב הפוליטי כשלהו. 

# data[].attributes.subject
כך, ללא קשר למפלגת שלטון, מדינת ישראל תמיד הייתה מוגדרת כמדינה יהודית ודמוקרטית, אשר מבוססת על אידאולוגיה ציונית. מגן דוד על הדגל, מילים "להיות עם חופשי בארצנו" של ההמנון וחוקי יסוד שבינם גם חוק הלאום מהווים חלק של המדינה ולא של הרוב הפוליטי כשלהו. 

# data[].attributes.headline
לדעתי, הטיעון של שנער מאוד הגיוני ונכון, אך לא במקרים כמו לאה צמל, ג'נין ג'נין או כל סרט אחר שמקדם את האידאולוגיה אנטי-ציונית. הטיעון, שלפיו יש לעשות ההפרדה ברורה בין מדינה לממשלה, מאוד הגיוני בעיניי, אך אינני מסכימה עם הדרך שבה שנער עושה את ההפרדה הזאת. 

# data[].attributes.subject
לדעתי, הטיעון של שנער מאוד הגיוני ונכון, אך לא במקרים כמו לאה צמל, ג'נין ג'נין או כל סרט אחר שמקדם את האידאולוגיה אנטי-ציונית. הטיעון, שלפיו יש לעשות ההפרדה ברורה בין מדינה לממשלה, מאוד הגיוני בעיניי, אך אינני מסכימה עם הדרך שבה שנער עושה את ההפרדה הזאת. 

# data[].attributes.headline
שנער מסביר, כי בכל מדינה דמוקרטית חייב להיות עיקרון אי-הנצחה, שמבוסס על הפרדה בין ממשלה ומדינה. כלומר, הממשלה מהווה רוב פוליטי וכמו כל כוח פוליטי, יש לה אידאולוגיה ואינטרסים שלה, שאומנם מייצגים את הרוב, אבל לא את המיעוט שלא בחר בה. לעומת זאת, מדינה דמוקרטית, לפי שנער, נותנת זכויות וייצוג שווה לכל אזרחיה, כולל מיעוט. כך, עקרון אי-הנצחה מגבילה את הממשלה מצבירת כוח ולא נותנת לה למנוע מהמיעוט הפוליטי להשמיע את קולו ולהפוך לרוב. 

# data[].attributes.subject
שנער מסביר, כי בכל מדינה דמוקרטית חייב להיות עיקרון אי-הנצחה, שמבוסס על הפרדה בין ממשלה ומדינה. כלומר, הממשלה מהווה רוב פוליטי וכמו כל כוח פוליטי, יש לה אידאולוגיה ואינטרסים שלה, שאומנם מייצגים את הרוב, אבל לא את המיעוט שלא בחר בה. לעומת זאת, מדינה דמוקרטית, לפי שנער, נותנת זכויות וייצוג שווה לכל אזרחיה, כולל מיעוט. כך, עקרון אי-הנצחה מגבילה את הממשלה מצבירת כוח ולא נותנת לה למנוע מהמיעוט הפוליטי להשמיע את קולו ולהפוך לרוב. 

# data[].attributes.headline
אדם שנער (2018) במאמרו על חופש הביטוי, חופש המימון ועקרון יא הנצחה לא מסכים עם טענתה של מירי רגב ומנמק את עמדתו באמצעות השוואה. כך, לפי שנער, אם ממשלה תהיה מוסמכת לממן רק את תחומי הפעילות שעולות על קנה אחד עם הערכים שהיא רוצה לקדם, מתוקף סמכותה היא תוכל גם לקבוע את הערכים האלו. למשל, אם הממשלה תחליט לתקצב רק את התחום של המורשת היהודית, כל הפרויקטים האחרים, לא יקבל את התקציב ואנחנו כאזרחים נוכל לשכוח מדמוקרטיה ומחופש הביטוי. 

# data[].attributes.subject
אדם שנער (2018) במאמרו על חופש הביטוי, חופש המימון ועקרון יא הנצחה לא מסכים עם טענתה של מירי רגב ומנמק את עמדתו באמצעות השוואה. כך, לפי שנער, אם ממשלה תהיה מוסמכת לממן רק את תחומי הפעילות שעולות על קנה אחד עם הערכים שהיא רוצה לקדם, מתוקף סמכותה היא תוכל גם לקבוע את הערכים האלו. למשל, אם הממשלה תחליט לתקצב רק את התחום של המורשת היהודית, כל הפרויקטים האחרים, לא יקבל את התקציב ואנחנו כאזרחים נוכל לשכוח מדמוקרטיה ומחופש הביטוי. 

# data[].attributes.headline
הנושא הזה בא לידי ביטוי תחת השם "חופש המימון", שקודם על ידי שרת התרבות לשעבר, מירי רגב. על פי הגישה של חופש מימון, אין בסמכותה של המדינה להגביל או לצנזר ביטוי על בסיס תוכנו, אבל היא רשאית להחליט לאילו תכנים הוא תיתן את המימון. 

# data[].attributes.subject
הנושא הזה בא לידי ביטוי תחת השם "חופש המימון", שקודם על ידי שרת התרבות לשעבר, מירי רגב. על פי הגישה של חופש מימון, אין בסמכותה של המדינה להגביל או לצנזר ביטוי על בסיס תוכנו, אבל היא רשאית להחליט לאילו תכנים הוא תיתן את המימון. 

# data[].attributes.headline
על פי חוק יסודות התקציב (1985), התקציב השנתי של הממשלה חייב לכלול גם את מוסדות הציבור, כמו האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה. כך, הקשר בין חופש הביטוי למימון ממשלתי זו סוגיה סבוכה ומעוררת המחלוקת בחברה ישראלית. הרי חובת הממשלה להבטיח את חופש הביטוי לא בהכרח מצביעה על חובתה לתת מימון לכל ביטוי

# data[].attributes.subject
על פי חוק יסודות התקציב (1985), התקציב השנתי של הממשלה חייב לכלול גם את מוסדות הציבור, כמו האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה. כך, הקשר בין חופש הביטוי למימון ממשלתי זו סוגיה סבוכה ומעוררת המחלוקת בחברה ישראלית. הרי חובת הממשלה להבטיח את חופש הביטוי לא בהכרח מצביעה על חובתה לתת מימון לכל ביטוי

# data[].attributes.headline
כאשר שהסרט על לאה צמל קודם לפרס אופיר, בחסות של מוסדות התרבות שזוכות בתקציבים שנתיים מהממשלה, תנועות הימין והמשפחות השכולות שוב יצאו להפגין. גם העובדה שכל סרט הזוכה בפרס, נהיה מועמד לפרס אוסקר הבינלאומי והנציג הרשמי של מדינתו בטקס אוסקר הגבירה את ההתנגדות של תנועות הימין עוד יותר.

# data[].attributes.subject
כאשר שהסרט על לאה צמל קודם לפרס אופיר, בחסות של מוסדות התרבות שזוכות בתקציבים שנתיים מהממשלה, תנועות הימין והמשפחות השכולות שוב יצאו להפגין. גם העובדה שכל סרט הזוכה בפרס, נהיה מועמד לפרס אוסקר הבינלאומי והנציג הרשמי של מדינתו בטקס אוסקר הגבירה את ההתנגדות של תנועות הימין עוד יותר.

# data[].attributes.headline
                                                                                                בין חופש ביטוי לחופש מימון

# data[].attributes.subject
                                                                                                בין חופש ביטוי לחופש מימון

# data[].attributes.headline
הפגנה נוספת סביב נושא המימון של הסרט התקיימה בספטמבר, 2020, אחרי שהאקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה הודיע על בחירתה לכלול את "לאה צמל, עורכת הדין" לפרס אופיר. שני היבטים בהחלטה הזאת הפריעו למתנגדי הסרט: העובדה שסרט שזוכה בפרס אופיר נהיה מועמד לפרס אוסקר והעובדה שאקדמיה ישראלית לקולנוע מקבלת תקציבים ממשרד התרבות. 

# data[].attributes.subject
הפגנה נוספת סביב נושא המימון של הסרט התקיימה בספטמבר, 2020, אחרי שהאקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה הודיע על בחירתה לכלול את "לאה צמל, עורכת הדין" לפרס אופיר. שני היבטים בהחלטה הזאת הפריעו למתנגדי הסרט: העובדה שסרט שזוכה בפרס אופיר נהיה מועמד לפרס אוסקר והעובדה שאקדמיה ישראלית לקולנוע מקבלת תקציבים ממשרד התרבות. 

# data[].attributes.headline
כך, במסגרת תמיכה במפעלי תרבות ישראלים, מפעל הפיס העבירה מענק של 150,000 ש"ח ליוצרי הסרט, מה שערר סערה נוספת סביב הסרט. סיקור תקשורתי של הפגנות נגד מפעל הפיס ללא ספק ערר עניין לסרט וללאה צמל עצמה, שבאותה תקופה ניסתה להיבחר לכנסת מטעם מפלגת בל"ד.  

# data[].attributes.subject
כך, במסגרת תמיכה במפעלי תרבות ישראלים, מפעל הפיס העבירה מענק של 150,000 ש"ח ליוצרי הסרט, מה שערר סערה נוספת סביב הסרט. סיקור תקשורתי של הפגנות נגד מפעל הפיס ללא ספק ערר עניין לסרט וללאה צמל עצמה, שבאותה תקופה ניסתה להיבחר לכנסת מטעם מפלגת בל"ד.  

# data[].attributes.headline
אחד מקורות המימון העיקריים של "לאה צמל, עורכת הדין" זו מפעל הפיס, שמוגדר כחברה לתועלת הציבור. ההגדרה כזאת מחייבת את מפעל הפיס למקד את פעילויותיו ותקציביו בתחומים ציבוריים, כמו חינוך, ספורט, תרבות ועוד. 

# data[].attributes.subject
אחד מקורות המימון העיקריים של "לאה צמל, עורכת הדין" זו מפעל הפיס, שמוגדר כחברה לתועלת הציבור. ההגדרה כזאת מחייבת את מפעל הפיס למקד את פעילויותיו ותקציביו בתחומים ציבוריים, כמו חינוך, ספורט, תרבות ועוד. 

# data[].attributes.headline
                                                                                                          סוגיית המימון

# data[].attributes.subject
                                                                                                          סוגיית המימון

# data[].attributes.headline
אבל זילבר לא מצאה את המושג הזה בשום פסק דין ופשוט פסלה אותו. זה מצביע על הפער בין צורת המחשבה של נבחרי הציבור ושל השופטים. 

# data[].attributes.subject
אבל זילבר לא מצאה את המושג הזה בשום פסק דין ופשוט פסלה אותו. זה מצביע על הפער בין צורת המחשבה של נבחרי הציבור ושל השופטים. 

# data[].attributes.headline
כך, פומרנץ היה בטוח, כי המושג "מרקם מיוחד" בהקשר לאוכלוסייה של מעלות-תרשיחא אמור להיות מובן וברור לרוב הישראלים שאי פעם היו באזור הצפון.

# data[].attributes.subject
כך, פומרנץ היה בטוח, כי המושג "מרקם מיוחד" בהקשר לאוכלוסייה של מעלות-תרשיחא אמור להיות מובן וברור לרוב הישראלים שאי פעם היו באזור הצפון.

# data[].attributes.headline
עד כה העבודה עסקה במחלוקת סביב הקרנת הסרט על לאה צמל. אך זאת לא המחלוקת היחידה שערר הסרט. כשנה אחרי האירוע במעלות תרשיחא, הסרט קודם לפרס אופיר של האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה, מה שהעלה מחלוקת נוספת, שנוגעת תפקידה של המדינה בקידום הרעיון של הסרט. 

# data[].attributes.subject
עד כה העבודה עסקה במחלוקת סביב הקרנת הסרט על לאה צמל. אך זאת לא המחלוקת היחידה שערר הסרט. כשנה אחרי האירוע במעלות תרשיחא, הסרט קודם לפרס אופיר של האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה, מה שהעלה מחלוקת נוספת, שנוגעת תפקידה של המדינה בקידום הרעיון של הסרט. 

# data[].attributes.headline
 כך, תושבי העיר מצאו, כי אין ביכולתם להשפיע על האירועים בעיר. בעיניי, אירועים שנויים במחלוקת, כמו ההקרנה של הסרט על לאה צמל, לא צריכים לקבל את הבמה במוסדות ציבוריים ויש להקרין אותם באולמות פרטיים, שאינם מתוקצבים מכספי הציבור.

# data[].attributes.subject
 כך, תושבי העיר מצאו, כי אין ביכולתם להשפיע על האירועים בעיר. בעיניי, אירועים שנויים במחלוקת, כמו ההקרנה של הסרט על לאה צמל, לא צריכים לקבל את הבמה במוסדות ציבוריים ויש להקרין אותם באולמות פרטיים, שאינם מתוקצבים מכספי הציבור.

# data[].attributes.headline
כנבחר הציבור, פומרנץ צריך להתחשב ברצונם של התושבי העיר ושאלות של חוק וחופש ביטוי עומדות מעבר לתחום שלו. מתן המענה לרצונם של הבוחרים, זו אחד ההיבטים ההכרחיים של הדמוקרטיה ושל אימון הציבור. שופטים, לעומת זאת, לא צריכים להתחשב ברצון העם ולכן, בניגוד לפוליטיקה, משפט לא נוטה לפשרות בפסקי הדין. אם בפוליטיקה יש קבוצות מרוצות פחות ומרוצות יותר, שיטת הכרעה של בית המשפט מחלקת את הקבוצות בעם למנצחים ומפסידים.  

# data[].attributes.subject
כנבחר הציבור, פומרנץ צריך להתחשב ברצונם של התושבי העיר ושאלות של חוק וחופש ביטוי עומדות מעבר לתחום שלו. מתן המענה לרצונם של הבוחרים, זו אחד ההיבטים ההכרחיים של הדמוקרטיה ושל אימון הציבור. שופטים, לעומת זאת, לא צריכים להתחשב ברצון העם ולכן, בניגוד לפוליטיקה, משפט לא נוטה לפשרות בפסקי הדין. אם בפוליטיקה יש קבוצות מרוצות פחות ומרוצות יותר, שיטת הכרעה של בית המשפט מחלקת את הקבוצות בעם למנצחים ומפסידים.  

# data[].attributes.headline
בסעיף 12, דינה זילבר אמרה, כי לא ברור למה התכוון פומרנץ עם המילים "המרקם המיוחד שיש בעיר" וממה הוא שונה בכל עיר אחרת ופסלה את הטיעון. אז למה באמת התכוון פומרנץ עם המשפט הזה? עיר מעלות-תרשיחא ידועה כעיר מאוד מגוונת מבחינת האוכלוסייה שלה.  בעיר הקטנה יש מספיק מקום לבתי כנסת, כנסיות ומסגדים. אין מחלוקת על כך, שקיום משותף של יהודים וערבים בתוך היישוב הקטן עלול להוות סכנה לשלום הציבור.

# data[].attributes.subject
בסעיף 12, דינה זילבר אמרה, כי לא ברור למה התכוון פומרנץ עם המילים "המרקם המיוחד שיש בעיר" וממה הוא שונה בכל עיר אחרת ופסלה את הטיעון. אז למה באמת התכוון פומרנץ עם המשפט הזה? עיר מעלות-תרשיחא ידועה כעיר מאוד מגוונת מבחינת האוכלוסייה שלה.  בעיר הקטנה יש מספיק מקום לבתי כנסת, כנסיות ומסגדים. אין מחלוקת על כך, שקיום משותף של יהודים וערבים בתוך היישוב הקטן עלול להוות סכנה לשלום הציבור.

# data[].attributes.headline
                                                                                                                      מה מיוחד במרקם של מעלות תרשיחא?

# data[].attributes.subject
                                                                                                                      מה מיוחד במרקם של מעלות תרשיחא?

# data[].attributes.headline
                                                                                                                    מהי רמת הסבולת של הרגשות?

# data[].attributes.subject
                                                                                                                    מהי רמת הסבולת של הרגשות?

# data[].attributes.headline
כדי לקבל את התשובה לשאלה הזאת, פניתי פסקי דין נוספים, שבהם שופטי העליון מודדים את רמות הסבלות. כך, בג"ץ 5016/96 חורב נ' שר התחבורה, שבו המשיב החליט לחסום את כביש בר אילן בירושלים לזמני תפילה בשבתות ובחגים. השופטים קבעו, כי יש להתייחס אל חופש התנועה כאל חופש הביטוי וביססו את טיעונם בהתאם. השופטים פסקו, כי רמת הסבולת הראויה להצדקה של הגבלת חופש התנועה (או ביטוי) צריכה לענות על התנאים הבאים: 

# data[].attributes.subject
כדי לקבל את התשובה לשאלה הזאת, פניתי פסקי דין נוספים, שבהם שופטי העליון מודדים את רמות הסבלות. כך, בג"ץ 5016/96 חורב נ' שר התחבורה, שבו המשיב החליט לחסום את כביש בר אילן בירושלים לזמני תפילה בשבתות ובחגים. השופטים קבעו, כי יש להתייחס אל חופש התנועה כאל חופש הביטוי וביססו את טיעונם בהתאם. השופטים פסקו, כי רמת הסבולת הראויה להצדקה של הגבלת חופש התנועה (או ביטוי) צריכה לענות על התנאים הבאים: 

# data[].attributes.headline
במכתבו, ראש עיריית מעלות-תרשיחא , טען, כי הקרנתו של הסרט פוגעת ברגשות של תושבי העיר ובמרקם המיוחד של מעלות-תרשיחא. הטיעון הזה נפסל על ידי דינה זילבר, משנה היועמ"ש, אשר הצהירה, כי במקרי ההתנגשות בין עקרון הגנה על חופש הביטוי לבין הגנה על רגשות, לסוג הראשון יש משקל גבוה יותר, במיוחד בתחום האומנות. את טיעונה זילבר ביססה על פסק הדין של בג"ץ, שבו יוצרי הסרט "ג'נין ג'נין" עתרו נגד החלטתה של מועצת לביקורת סרטים, לאסור את הקרנת הסרט. 

# data[].attributes.subject
במכתבו, ראש עיריית מעלות-תרשיחא , טען, כי הקרנתו של הסרט פוגעת ברגשות של תושבי העיר ובמרקם המיוחד של מעלות-תרשיחא. הטיעון הזה נפסל על ידי דינה זילבר, משנה היועמ"ש, אשר הצהירה, כי במקרי ההתנגשות בין עקרון הגנה על חופש הביטוי לבין הגנה על רגשות, לסוג הראשון יש משקל גבוה יותר, במיוחד בתחום האומנות. את טיעונה זילבר ביססה על פסק הדין של בג"ץ, שבו יוצרי הסרט "ג'נין ג'נין" עתרו נגד החלטתה של מועצת לביקורת סרטים, לאסור את הקרנת הסרט. 

# data[].attributes.headline
השלוש הצדקות מרכזיות לחופש הביטוי:                                     

# data[].attributes.subject
השלוש הצדקות מרכזיות לחופש הביטוי:                                     

# data[].attributes.headline
                                                                                                                            הגנה על חופש הביטוי במדינת ישראל

# data[].attributes.subject
                                                                                                                            הגנה על חופש הביטוי במדינת ישראל

# data[].attributes.headline
המשפחות השכולות דורש

# data[].attributes.body
המשפחות השכולות דורשים לבטל את הקרנת הסרט

# data[].attributes.headline
הקרנתו של הסרט "לאה צמל, עורכת הדין" היית אמורה להתקיים במסגרתו של פסטיבל "דוקאטיב" בהיכל התרבות של עיריית מעלות-תרשיחא. 

# data[].attributes.subject
הקרנתו של הסרט "לאה צמל, עורכת הדין" היית אמורה להתקיים במסגרתו של פסטיבל "דוקאטיב" בהיכל התרבות של עיריית מעלות-תרשיחא. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Advocate ישראל / קנדה / שווייץ 2019, 108 דקות, עברית, ערבית ואנגלית, כתוביות בעברית ובאנגלית

לאה צמל מגינה על פלסטינים: מפמיניסטיות לפונדמנטליסטים, ממפגינים בלתי אלימים ללוחמים חמושים. כעורכת דין ישראלית שמייצגת אסירים פוליטיים זה כבר חמישה עשורים, במאבקה הבלתי נלאה למען צדק, צמל לעולם לא עומדת מנגד ותמיד עומדת על שלה.

פסטיבלים קודמים: Sundance, Thessaloniki Documentary Festival (Golden Alexander, FIPRESCI), Hot Docs, CPH:DOX, FIFDH, Hong Kong International Film Festival (Jury Award), It's All True, FIFDH, DOK.fest Munich, Moscow International film Festival

בימוי: רחל לאה ג'ונס, פיליפ בלאיש
הפקה: פיליפ בלאיש, רחל לאה ג'ונס, פול קדיאו, ז'ואל ברטוסה
חברת הפקה: הום מייד דוקס, קלוס-אפ פילמס, פילם אופשן
תסריט: רחל לאה ג'ונס
עריכה: יעל ביטון
צילום: פיליפ בלאיש
ניהול אומנותי: טל קנטור (אנימציה), יואב בריל (ארכיונים)
פסקול: ריקרדו סטודר, איציק כהן
מוזיקה: רוברט מרסל לה פאג'

קורות חיים

במאית, עורכת ומפיקה של סרטים דוקומנטריים, רובם על נושאים פוליטיים-חברתיים שקשורים בישראל/פלסטין, ג'ונס נולדה בקליפורניה וגדלה בין ברקלי לתל-אביב. בין סרטיה: 500 דונם על הירח (2002) שהופק עבור France 2; אשכנז (2007) שהופק עבור ערוץ 8; וג'יפסי דייווי (2011) שהופק גם הוא עבור ערוץ 8 והוצג בפסטיבל סאנדנס.

צלם, ובשנים האחרונות גם מפיק ובמאי של סרטים דוקומנטריים, בלאיש נולד בפריז ועובד בין צרפת לישראל. בין עשרות הסרטים שצילם: בין גדרות, Z32, ונקם אחת משתי עיני של אבי מוגרבי; הדירה של ארנון גולדפינגר; המתנחלים של שמעון דותן; ג'יפסי דייוי של רחל לאה ג'ונס, והשכן של ישו של דוקי דרור.

# data[].attributes.attachment_link.title
לאה צמל, עורכת דין

# data[].attributes.attachment_link.description
Advocate ישראל / קנדה / שווייץ 2019, 108 דקות, עברית, ערבית ואנגלית, כתוביות בעברית ובאנגלית לאה צמל מגינה על פלסטינים: מפמיניסטיות לפונדמנטליסטים, ממפגינים בלתי אלימים ללוחמים חמושים. כעורכת דין ישראלית שמייצגת אסירים פוליטיים זה כבר חמישה עשורים, במאבקה הבלתי נלאה למען צדק, צמל לעולם לא עומדת מנגד ותמיד עומדת על שלה.

# data[].attributes.headline
"..בכל הנוגע לסמכותה של השרה רגב להתערבות בתוכן המוצג במסגרת אירוע התרבות, הרי שכפישפורסם והבהירה גם השרה רגב לראש העיר – אין לשרה סמכות להתערב בתכנים האומנותיים המוצגיםבאירועי תרבות – בין אם אלה נתמכים על-ידי המשרד ובין אם על-ידי הרשות המקומית. סוגיה זו הוצגהונבחנה בעבר על-ידי היועץ המשפטי לממשלה ועמדתו הייתה כי במצב המשפטי הקיים לא קיימת לשרה כלסמכות להתערב בתוכן היצירות. מקרה זה, כמובן, אינו שונה ממקרים קודמים דומים, גם בהם ניתנה עמדהזו".

# data[].attributes.subject
"..בכל הנוגע לסמכותה של השרה רגב להתערבות בתוכן המוצג במסגרת אירוע התרבות, הרי שכפישפורסם והבהירה גם השרה רגב לראש העיר – אין לשרה סמכות להתערב בתכנים האומנותיים המוצגיםבאירועי תרבות – בין אם אלה נתמכים על-ידי המשרד ובין אם על-ידי הרשות המקומית. סוגיה זו הוצגהונבחנה בעבר על-ידי היועץ המשפטי לממשלה ועמדתו הייתה כי במצב המשפטי הקיים לא קיימת לשרה כלסמכות להתערב בתוכן היצירות. מקרה זה, כמובן, אינו שונה ממקרים קודמים דומים, גם בהם ניתנה עמדהזו".

# data[].attributes.headline
"...לעמדתנו מכתבו של ראש העיר איננו מבסס כל עילה בדין לביטול הקרנת הסרט".

# data[].attributes.subject
"...לעמדתנו מכתבו של ראש העיר איננו מבסס כל עילה בדין לביטול הקרנת הסרט".

# data[].attributes.headline
                                                                                                                 עמדתה של דינה זילבר יועצץ המשפטית לממשלה

# data[].attributes.subject
                                                                                                                 עמדתה של דינה זילבר יועצץ המשפטית לממשלה

# data[].attributes.headline
                                                                                                                                        עמדתו של ראש עיריית מעלות תרשיחא

# data[].attributes.subject
                                                                                                                                        עמדתו של ראש עיריית מעלות תרשיחא

# data[].attributes.headline
                                                                                                                                                  רקע על הסרט

# data[].attributes.subject
                                                                                                                                                  רקע על הסרט

# data[].attributes.headline
טרייל לאה צמל עורכת 

# data[].attributes.body
טרייל לאה צמל עורכת הדין

# data[].attributes.attachment_link.title
דינה זילבר תשובה