# data[].attributes.headline
Gert Biesta - professor i utbildningsvetenskap

# data[].attributes.subject
Gert Biesta - professor i utbildningsvetenskap

# data[].attributes.body
En av lärarens viktigaste uppgifter är att få unga att vilja existera på ett vuxet sätt i världen, menar Biesta. Att vara vuxen är att kunna ge sina önskningar en realitetskoll – är de kloka och verklighetsförankrade? Läs artikeln från Pedagogiska magasinet nedan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den holländske professorn i utbildningsvetenskap Gert Biesta har en holistisk syn på skolans uppdrag och ger, som han själv formulerar det, "progressiva argument för en konservativ idé". Han vill nämligen återupprätta den lärarledda undervisningens roll i utbildningen. Men lärarens roll är inte att styra undervisningen mot ett visst förutbestämt inlärningsresultat eller mot ett begränsat antal på förhand specificerade identiteter, som "den goda medborgaren" eller "den flexibla livslånga inläraren". Läraren bör i stället främst utbilda eleverna för frihet, och hjälpa dem att komma fram till hur de kan och vill bidra till världen.

Gert Biesta var redan tidigt intresserad av att bli lärare. Han ville läsa till arkitekt - för att kunna undervisa arkitekter. Grundskolan hemma i Rotterdam gick lätt men på gymnasiet fick han kämpa. Ekonomi var ett av få ämnen där han klarade sig bra och han beslutade därför att studera ämnet på universitetet.

Han tröttnade emellertid snart och bytte till teologi. Efter en svår bilolycka hoppade han av studierna. Han tog ett arbete på sjukhus och läste kurser för att bli röntgensjuksköterska - och blev sedan lärare i fysik vid en sjuksköterskeutbildning. Med tiden skaffade han sig en formell lärarutbildning men lusten att själv lära fick honom till sist att säga upp sig för att studera pedagogik vid universitetet i Leiden. Här blev han intresserad av filosofi och sitt andra år tillbringade han med studier i bland annat logik, idéhistoria och vetenskapsfilosofi.

vem är GERT BIESTA?

När han sedan fortsatte studierna i pedagogik var det med ett filosofiskt anslag och han intresserade sig bland annat för Vygotskij, Piaget, Habermas, Dewey och Foucault och Rorty. Sin avhandling skrev han 1992 om Deweys syn på relationen mellan lärande och handlande. Med åren har Gert Biesta kommit att se kritiskt på delar av Deweys tankegods men i stort har han fortsatt värdera Dewey högt.

Sin tunga förankring inom filosofin till trots vill Biesta inte själv kalla sig filosof eller ens utbildningsfilosof utan föredrar att kallas pedagog, och i dag är hans elever lärarstudenter.

En av lärarens viktigaste uppgifter är att få unga att vilja existera på ett vuxet sätt i världen, menar Biesta. Att vara vuxen är att kunna ge sina önskningar en realitetskoll - är de kloka och verklighetsförankrade? Motsatsen till att leva vuxet är att leva egologiskt (en term Biesta hämtat från filosofen Emmanuel Levinas), vilket innebär att vara helt styrd av egots önskningar utan reflektion kring om dessa önskningar verkligen är något bra, för en själv eller för världen.

Gert Biesta är mycket kritisk till den sorts lärarledda undervisning som syftar till kontroll och som grundar sig i en oro över förlusten av auktoritet i dagens samhälle. Auktoritet är en fråga om relation, och inte något som en person kan påtvinga någon annan, påpekar han.

Det räcker inte att bara säga till barnet vad som är rätt eller fel eftersom barnet då bara blir ett objekt för pedagogen och inte ges möjlighet att träna på att vara subjekt. En lärare, menar Biesta, måste visa sina elever tillit, säga till dem att "jag litar på att du gör detta" trots att man inte har några bevis för att det ska hända. Det öppnar möjligheten för barnet att agera som subjekt. Om man i stället alltid väntar tills man har alla bevis på att eleven är kompetent nog att få tilltro så löper man risken att bara fortsätta skjuta fram stunden då eleven kan få chans att agera självständigt eftersom det alltid går att kräva fler bevis.

Trots sitt mål att återupprätta undervisningen ger Gert Biesta få konkreta råd om hur den bör utformas; han är i första hand en teoretiker. Han ser tre dimensioner i allt lärande: innehåll, syfte och relation. Frågan om syfte är för honom viktigast och mest grundläggande. Det är först när vi vet syftet som vi kan avgöra vilket innehåll som är relevant och vilken pedagogisk relation som är mest lämplig.

Skolans arbete fungerar alltid i relation till tre områden samtidigt: kvalifikation, socialisering och subjektifiering, där det första avser förberedelse för livet som yrkesmänniska och medborgare, det andra att fungera tillsammans med andra människor och det tredje hur eleven kan bli subjekt i sin egen rätt och inte bara förbli objekt för andras önskningar och inriktningar.

Biesta i korthet

Utbildning handlar om att åstadkomma rätt mix av kvalifikation, subjektifiering och socialisering: "Om all pedagogik alltid fungerar i relation till ovanstående områden, då är det rimligt att begära att lärare och andra som är inblandade i att utforma och utöva pedagogik ska ta uttryckligt ansvar för den potentiella inverkan deras arbete har på dem", skriver Gert Biesta i Undervisningens återkomst.

Det vill säga att det inte går an som lärare att säga att man gör något i klassrummet som bara syftar till att lära eleverna ett visst innehåll eftersom man oundvikligen alltid, medvetet eller ej, också förmedlar idéer som inverkar på elevernas socialisering och subjektifiering. Han menar att detta sätt att förhålla sig bereder svårigheter för en del: många som är intresserade av undervisning är inte intresserade av frihet och de som är intresserade av elevernas frihet ser ofta undervisning som ett hinder för den. Men den som tror att den kan syssla med att bara överföra kunskaper som har med kvalifikation att göra förstör antagligen saker för eleverna inom de andra domänerna, slår Gert Biesta fast.

Kunskap, menar Biesta, är bara ett av sätten att förhålla sig till natur- och samhällsvärlden och med tanke på dagens politiska och ekologiska kriser kanske inte ens det mest fruktbara, viktiga eller frigörande: "Vår viktigaste fråga är idag inte längre hur vi rationellt ska kunna bekräfta naturens och samhällets värld utan hur vi lyhört ska kunna reagera på och leva fredligt tillsammans med det och den som är annorlunda", skriver han i Bortom lärandet. Demokratisk utbildning för en mänsklig framtid.

Gert Biesta är alltså inte den som anstränger sig för att passa in i någon fåra - han plöjer envist vidare i sin egen och kanske är det därför han har kommit att betraktas som en av vår tids största utbildningsfilosofer. Han beskriver sig själv som egensinnig när vi möts på ett café i Göteborg. Han är i stan eftersom Konsthögskolan bjudit in honom för att delta i en utvärdering av deras forskning. Gert Biesta dricker kaffe och äter en kanelbulle - något han säger att han lärde sig tycka om under sin tid som gästprofessor i Sverige, först vid Örebro universitet och därefter vid Mälardalens högskola.

- Folk säger att jag är envis. Jag gör det jag tror att jag måste, emot systemet, och ofta har systemet inte tid att jaga mig, säger han och skrattar.

Systemet ska förstås som den akademiska världen, som han ibland upplever som trång.

Han berättar att han är kritisk till idén att utgå från elevens egna intressen i undervisningen. En lärares uppgift är att ge eleverna det de inte frågat efter eftersom de inte visste att de kunde fråga efter det.

- Lärare ska få elever att möta ett motstånd men det måste vara ett meningsfullt motstånd och inte bara leda till frustration. De måste få stöd att stanna kvar vid det de tycker är svårt för att kunna ta sig igenom det, säger han.

Men att utbilda är en makthandling och lärare måste handskas varsamt med den makten. Målet med maktutövandet ska alltid vara en ökad och "bättre" frihet för eleverna. Det är i sin ordning att eleverna ibland har tråkigt för sådant är livet ibland, men det får inte leda till explosioner av frustration eller resignation.

- Om man tappar elevernas uppmärksamhet så har tråkigheten gått för långt.

Gert Biesta är också kritisk till konstruktivismen så som den tar sig praktiskt uttryck i klassrummet, han menar att den har gett upp idén att läraren har något att lära eleven. Däremot anser han att konstruktivismen har ett värde som teori om inlärning: att eleven måste ges möjlighet att skapa sin egen mening av den kunskap som förmedlas, för att verkligen förstå.

En tredje kritik riktar han mot det han kallar för "evidensdiskursen". Även om det är rimligt att vilja att undervisning har vissa verkningar, att läroplaner ska vara effektiva och att eleverna ska bli goda medborgare och skickliga yrkespersoner så är utbildning alltid något mer än bara produktion, framhåller Biesta:

- Vi lärare ska inte se det som att vi producerar våra studenter. Vi utbildar dem i frihet och för frihet.

Utbildning, menar Biesta, är mycket mer en moralisk aktivitet än en teknisk verksamhet och i stället för att enbart argumentera för en effektiv utbildning bör vi alltid ställa frågan "effektivt för vad?" och "effektiv för vem?"

En fjärde kritik riktar han mot ansvarighetskulturen, där lärare och rektorer hela tiden mäts, jämförs och ställs till svars. Ansvarighet, förklarar han, är en apolitisk och antidemokratisk strategi som omdefinierar alla betydelsefulla relationer i ekonomiska termer. "Till slut står vi där med en situation där system, institutioner och individer anpassar sig till ansvarighetslogikens krav så att ansvarighet blir ett mål i sig snarare än ett medel för att uppnå andra mål", skriver han i boken God utbildning i mätningens tidevarv. Allt mätande har förvandlat utbildning till ett system av rigid administration. Men vad som är god utbildning kräver värdeomdömen och kan därför aldrig besvaras av mätningsresultat eller forskningsevidens ensamt.

Utbildning handlar för Biesta, precis som för många av progressivismens pedagoger, i hög utsträckning om demokrati. Men bra undervisning i demokrati och medborgarskap räcker inte eftersom elever ju lär genom de situationer de är inbegripna i. Skolan måste därför ha demokratiska strukturer och processer. Eleverna bör få samtala om hur olika intressen och preferenser ska balanseras mot varandra under inkluderande, jämlika förhållanden. Här är Gert Biesta influerad av bland andra Hannah Arendt, Emmanuel Levinas, Zygmunt Bauman och Michel Foucault.

- Det räcker inte att sträva efter att förstå andra kulturer, vi behöver också fostra lust att leva i en demokratisk värld, slår han fast.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskarna som bryter ny mark för pedagogiken

# data[].attributes.attachment_link.description
Den holländske professorn i utbildningsvetenskap Gert Biesta har en holistisk syn på skolans uppdrag och ger, som han själv formulerar det, "progressiva argument för en konservativ idé". Han vill nämligen återupprätta den lärarledda undervisningens roll i utbildningen.

# data[].attributes.body
09.30-10.00
Ankomst till Elof Lindälvs gymnasium, Kungsbacka

Registrering - Mingel - Fika

10.00-10.15
Välkommen till DGE-konferensen!
Cindia Escalante-Mattsson (Rektor Elof Lindälvs gymnasium)

Lena Elfvingsson (Verksamhetschef CESAB/DGE)

10.15-10.30
Diplomerad Gymnasieekonom/
Koncept - Kommunikation - Kanaler
Lena Elfvingsson (CESAB/DGE)

10.30-10.40
DGE och det verklighetsbaserat lärandet
Hans De Geer (Ordf. Certifieringsorganet)

10.40-11.20
Elof Lindälvs Gymnasium i Kungsbacka/Ett skolexempel
Mats Eliasson, DGE-ansvarig lärare  och Katarina Vinterskog, Verksamhetschef Transfer Öst.
Presentation av eleverna som är konferensvärdar och

11.20.-11.45  Rudbecksgymnasiet i Örebro/Ett skolexempel

Therese Sandblom, DGE-ansvarig lärare, Elsa Westerlind, lärare och eleverna Moa Nyberg och Fanny Emberg från Ek-programmet på Rudbecksgymnasiet

11.45-12.15
Verklighetsbaserad lärande ur arbetsgivarperspektivet
DGE/Företagarenkät 2019 - Lena Elfvingsson
Civilekonomerna - Nina Forssblad

12.15-13.15
Lunch och nätverkande

13.15-14.30
”Walkie-Talkie” och verklighetsbaserat lärande (walk - talk - learn)

(Parallellt: Skolledarmöte)

14.30- 14.40     Fika

14.40 -15.00
Verklighetsbaserat lärande ur ett elevperspektiv

Årets elevenkäter och erfarenheter från fältet - Lena Elfvingsson (DGE/CESAB)

15.00 - 15.30  History Marketing
Verklighetsbaserat lärande med autentiska källor  - CFN och Företagskällan
Hans De Geer, Historiker och författare, Senior advisor Centrum för Näringslivshistoria

15.30 - 15.45
Padlet

Reflektioner kring  dagen

15.45 - 16.00
Konferensen avslutas

Utvärdering - Padlet

# data[].attributes.body
Vad innebär det och vilken betydelse kan det ha?
En kunskapsöversikt av Martin Lackéus

# data[].attributes.headline
Vad tar du med dig?          Har du förslag på innehåll för framtida konferenser?   

# data[].attributes.subject
Vad tar du med dig?          Har du förslag på innehåll för framtida konferenser?   

# data[].attributes.body
Fria resurser för din undervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
På Företagskällan har vi på Centrum för Näringslivshistoria samlat lektionsmaterial och lektionsförslag om det svenska näringslivets historia. Materialet är gratis och passar för gymnasiet och grundskolans senare år.

# data[].attributes.body
Samarbetsverktyg, enkelt att strukturera och dela dokumentation.

# data[].attributes.body
Utsikter på arbetsmarknaden

# data[].attributes.body
En skola som är DGE-certifierad uppfyller en rad kriterier och får då utbilda diplomerade gymnasieekonomer. Grundtanken är att skapa den bästa ekonomiutbildningen på gymnasienivå. Ekonomiprogrammet på certifierade skolor ska ha en tydlig ekonomiidentitet som eleverna uppfattar, och inte bara en samling kurser

# data[].attributes.body
- Att vara en mötesplats för DGE-nätverkets skolor.
- Inspiration och kompetensutveckling.
- Kommunikation IRL och digitalt.

# data[].attributes.headline
Fråga från deltagare: Är det någon skola som har bra elevuppgifter kring bokföringsprogram och lönehantering som ni vill dela med er av, så skulle vi bli jätteglada! Tack på förhand!

# data[].attributes.subject
Fråga från deltagare: Är det någon skola som har bra elevuppgifter kring bokföringsprogram och lönehantering som ni vill dela med er av, så skulle vi bli jätteglada! Tack på förhand!

# data[].attributes.body
På kartan finns sju platser markerade för den första vandringen.

# data[].attributes.body
Hans De Geer beskriver det verklighetsbaserade lärandet ur ett DGE perspektiv:

# data[].attributes.body
Berätta lokalt - dela globalt!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Discover the stories of Gotland

Över 50 olika ljudberättelser av bland annat Anna Jansson, Per Schlingmann och Wiveka Schwartz går nu att lyssna på gratis i appen Storyspot. Här hittar du både museiguider, litterära platser, driftiga entreprenörers berättelser, spökhistorier och personliga anekdoter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Över 50 olika ljudberättelser av bland annat Anna Jansson, Per Schlingmann och Wiveka Schwartz går nu att lyssna på gratis i appen Storyspot. Här hittar du både museiguider, litterära platser, driftiga entreprenörers berättelser, spökhistorier och personliga anekdoter.

# data[].attributes.body
Är en ideell organisation. Syftet är att ge elever kunskap om arbetslivet, inblick till arbetsmarknaden, näringslivet och högre utbildning vilket leder till företagsamma och kreativa elever som tar egna initiativ.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hela idén med Transfer är att komplettera skolans dagliga undervisning med inspirerande yrkesföreläsare från olika typer av yrken. Vi vill ge alla ungdomar chansen att träffa engagerade vuxna som inte jobbar i skolans värld.

Målgrupp
Transfers målgrupper är årskurs 8 och 9 i grundskolan samt alla årskurserna på gymnasiet.

Vad får elever genom oss:

Bransch- och yrkeskunskaper samt arbetslivserfarenheter.

Ökad självkänsla, självförtroende och självkännedom.

Bidrar positivt till deras inre motivation och ökat engagemang i skolan.

Bättre rustade för kommande studie- och yrkesval.

Samverkan skola - arbetsliv som medel för att uppnå läroplanens mål.

Stärkt kvalitet i elevers utbildning och gör undervisningen mer relevant.

Väl underbyggda val leder till minskat antal avhopp, byten eller omval.

Fler antagningsbara och anställningsbara individer som är bättre rustade för framtiden.

En Transferföreläsning ska ha en tydlig inriktning på yrkeslivet. Precisera dina önskemål. Det underlättar för oss när vi matchar föreläsare med era behov.
Tänk på:

Minst en månads framförhållning

Endast ett föreläsningspass per beställning

Klassrumsföreläsning, minst 10 elever

Var tydlig med vilket yrke du beställer, exempelvis ingenjör.

Utvärdera din föreläsning

Ingen bekräftelse på din beställning inom 48h? Ring oss!

# data[].attributes.attachment_link.description
Hela idén med Transfer är att komplettera skolans dagliga undervisning med inspirerande yrkesföreläsare från olika typer av yrken. Vi vill ge alla ungdomar chansen att träffa engagerade vuxna som inte jobbar i skolans värld. Målgrupp Transfers målgrupper är årskurs 8 och 9 i grundskolan samt alla årskurserna på gymnasiet.

# data[].attributes.body
För att certifieras måste skolan uppfylla ett antal kriterier. Det betyder att skolan gör en konkret plan för arbetet. I planen ska det tydligt framgå hur arbetslaget arbetar med
- att inkludera olika perspektiv (7 definierade perspektiv t ex. Historiskt, etiskt och vetenskapligtperspektiv)
- att beskriva hur de fyra kompetenserna (affärs-, digital-, språklig och kommunikativ-, och social kompetens utvecklas.
- verklighetsförankrat lärande
- ämnesövergripandearbete
- uppföljning på både individ- och organisationsnivå
- kompetensutveckling
På länken nedan finns kriterietolkningar som kan vara ett stöd i arbetet.

# data[].attributes.attachment_link.description
En standard är en gemensam lösning på ett återkommande problem. Syftet med standarder är att skapa enhetliga rutiner för att generera största möjliga nytta inom ett visst område. När Svenska Institutet för Standarder, SIS, i år firar 100 år uppmärksammar de ett antal banbrytande standarder i ett magasin producerat av Centrum för Näringslivshistoria.

# data[].attributes.body
Anställningsbarhet - Nina Forssblad.

# data[].attributes.body
Historiskt perspektiv

En Diplomerad Gymnasieekonom har insikt om företagandets historiska bakgrund och dess betydelse för utveckling av näringsliv och samhälle.

Etiskt perspektiv

En diplomerad gymnasieekonom inser det moraliska ansvaret för sina handlingsval, såväl i det professionella som
det privata livet.

Mångfald och
mänskliga rättigheter (MR)
En diplomerad gymnasieekonom motverkar diskriminering, främjar lika rättigheter och verkar för att alla medarbetare lika möjligheter oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning.

Entreprenörsperspektiv

En diplomerad gymnasieekonom har förmågan att se nya möjligheter och utveckla dem i bärkraftiga organisatoriska for- mer.

Hållbarhet

En diplomerad gymnasieekonom tar sitt ansvar för en hållbar utveckling i samhälle och näringsliv.

Globalt perspektiv

En diplomerad gymnasieekonom är medveten om de skilda kulturella, sociala och ekonomiska förhållanden som utgör förutsättningar för internation- ellarelationer, handel och samarbete.

Vetenskapligt perspektiv

En diplomerad gymnasieekonom kan tillämpa ett vetenskapligt arbetssätt och förstår vetenskapens betydelse för sam- hällets ekonomiska och tekniska utveckling.

# data[].attributes.headline
Reflektioner kring vandringen i Gamla Stan

# data[].attributes.subject
Reflektioner kring vandringen i Gamla Stan

# data[].attributes.body
*Resonera kring de historiska berättelserna om den här platsen jämfört med hur det är idag!

*Fundera över vad som är intressant att arbeta vidare med utifrån ett DGE-perspektiv!

# data[].attributes.body
Interagera med gruppen!

# data[].attributes.body
Enklare enkätverktyg

# data[].attributes.attachment_link.title
Create Online Surveys for Free | EasyQuest Survey Tool

# data[].attributes.attachment_link.description
Quickly create free online Surveys and Questionnaires with our powerful and easy-to-use Software. Get unlimited Surveys, Questions and Responses for free.

# data[].attributes.body
Affärskompetens
- Förstår hur system, processer och flöden fungerar i ett företags interna och externa kommunika-tion.
- Kan inhämta och sammanställa marknadsinformation i form av   konkurrentanalyser och kundundersökningar.
- Kan hantera dokumentation, bokföring och avstämning av vanligt förekommande affärshändelser i ett integrerat affärssystem.
- Kan läsa en årsredovisning och förstår sambandet mellan resultaträkning, balansräkning och kassaflöde.
- Kan sammanställa månads-bokslut, årsbokslut och interna rapporter.

Digital kompetens
- Kan hantera grundläggande programvaror för beräkningar och   simuleringar, samt vid såväl muntliga som skriftliga presentationer.
- Har en förståelse för hur administrativa system hänger ihop och kan hantera informations-överföring mellan system.
- Kan använda integrerade affärssystem och databaser för att tillämpa sin affärskompetens.
- Kan använda webbaserade datorplattformar.

Språklig- och kommunikativkompetens
- Kan presentera allmän och ekonomisk information muntligt och    skriftligt till olika målgrupper i olika situationer.
- Kan kommunicera med hjälp av ekonomiska begrepp på svenska    och engelska.

Social kompetens
- Fungera väl i olika typer av arbetsgrupper.
- Ha integritet och ett kritiskt förhållningssätt.
- Vara företagsam, flexibel, engagerad, utåtriktad och serviceminded.
- Kunna sköta interna och externa kontakter på ett professionellt sätt.
- Ha viljan och förmågan att utveckla sin professionella kompetens.

# data[].attributes.body
För att bli en Diplomerad Gymnasieekonom måste eleven uppfylla följande kriterier:

# data[].attributes.body
Här hittar du all information om certifiering och diplomering.
Det är också här du loggar in till er skolsida på DGE-webben
Här finns aktuella artiklar och information om utbildningar mm.
https://www.gymnasieekonom.se/

# data[].attributes.body
Lena Elfvingsson
lena.elfvingsson@certifierat.se
073-150 87 30

# data[].attributes.body
Nationell DGE-Konferensen 3/10-19

# data[].attributes.body
John Hatties studie av vad som påverkar elevers resultat (Översättning av Jan Håkansson)

# data[].attributes.body
Sammanställning av gruppens förväntningar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyheter

På History Marketing Summit 2018 berättade företag som aktivt använder den egna berättelsen för att växa verksamheten: Investor, Absolut, Pixar Animation Studios, BMW, Clas Ohlson, Fazer Group, Astrid Lindgren AB, HarperCollins UK - och Djurgårdens IF.

Precis som på HMS16 och HMS17 filmade vi talarna. Scrolla ned och se årets presentationer. Filmerna är 20-25 min långa.

Anna Malmhake: Så jobbar vi på Absolut med vår historia

Anna Malmhake, vd på The Absolut Company, berättade på History Marketing Summit 18 hur dagens aktiviteter på Absolut hämtar sin inspiration i hur brännvinskungen L.O. Smith, mannen som skapade absolut renat brännvin, arbetade.

Jacob Wallenberg: Så jobbar vi på Investor med vår historia

Jacob Wallenberg, ordförande för Investor AB, berättade på History Marketing Summit 18 hur dagens generation i familjen Wallenberg resonerar kring historiens värde och kring historieberättande - och hur det skiljer sig från tidigare generationers.

Malin Billing: Så jobbar vi på Astrid Lindgren AB med vår historia och att vårda Astrids arbete

Malin Billing, rättighetsansvarig på Astrid Lindgren AB (tidigare Saltkråkan AB) och barnbarn till Astrid Lindgren, berättade om hur det är att arbeta på ett företag där så många har en relation till dess historia. Medan många andra företag behöver arbeta aktivt för att intressera omvärlden för dess historia, behöver Astrid Lindgren AB ha en mer bevakande och vårdande inställning, så att den verkliga historien om Astrid Lindgren inte förvanskas eller förflyktigas.

Niklas Carlsson: Så jobbar vi på Clas Ohlson med vår historia

Niklas Carlsson, kommunikationschef på Clas Ohlson, berättade om hur det 100-årsfirande företaget från Insjön i Dalarna gör sin historia relevant även för dagens kunder och medarbetare. (Spoiler: De gör det bland annat genom historiesajten www.clasohlson100.com.)

Ralph Huber: Så jobbar BMW med sin historia

Ralph Huber, chef för BMW Museum och för BMW Group Classic Communications, berättade på History Marketing Summit 18 om hur ett klassiskt bilmärke använder sin historia för att stödja försäljningen av dagens bilar.

Ulrika Romantschuk: Så jobbar Fazer med sin historia

Ulrika Romantschuk, globalt ansvarig för kommunikation och varumärke på finska Fazer Group, berättade om hur den familjeägda koncernen använde styrkan i sin egen historia när de arbetar med dagens utmaningar. Bland annat med en historisk film där manus skrivits av den berömda finska författaren Kari Hotakainen.

Dawn Sinclair: Så jobbar vi på HarperCollins med vår historia

Dawn Sinclair, arkivarie på bokförlaget HarperCollins UK, berättade på History Marketing Summit 18 om hur ett 200-årigt företag bevarar och sedan aktiverar sin historia för att få energi i dag och för framtiden.

Pelle Kotschack: Så jobbar vi på Djurgårdens IF med att hålla vår historia levande

Pelle Kotschack, vd på Djurgårdens IF (Alliansföreningen) berättade på History Marketing Summit 18 om hur en idrottsförening, med sitt ständiga inflöde av nya spelare i såväl ungdoms- som elitlag, jobbar med att hålla historien levande för alla. Han frågade sig även varför företag inte tar bättre hand om sina tidigare anställda - eller "legendarer" som de ofta kallas i sportsammanhang.

Anders Sjöman: Var är nytt inom history marketing?

Allt fler företag använder sin egen historia som en strategisk resurs. Anders Sjöman från Centrum för Näringslivshistoria inledde HMS18 med en uppdatering på området history marketing. Jämfört med hans översikter på HMS16 och HMS17 gav han den här gången extra fokus på alla argument man kan höra MOT att arbeta med sin historia. Självklart gav han exempel på hur man sedan kan bemöta de argumenten.

Bilder från dagen. (Foto: Linus Sundahl-Djerf)

# data[].attributes.attachment_link.title
Allt om History Mar­ke­ting Summit 2018 - Centrum för Näringslivshistoria

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyheter På History Marketing Summit 2018 berättade företag som aktivt använder den egna berättelsen för att växa verksamheten: Investor, Absolut, Pixar Animation Studios, BMW, Clas Ohlson, Fazer Group, Astrid Lindgren AB, HarperCollins UK - och Djurgårdens IF. Precis som på HMS16 och HMS17 filmade vi talarna. Scrolla ned och se årets presentationer.

# data[].attributes.body
Kontaktperson:
Thérèse Sandblom, therese.sandblom@orebro.se

# data[].attributes.body
Kontaktperson:
Mats Eliasson,
mats.eliasson@kungsbacka.se

# data[].attributes.body
Forskning visar att de personer som drivit UF-företag på gymnasiet oftare startar eget företag, tjänar bättre och har lägre arbetslöshet än andra.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskning visar att de personer som drivit UF-företag på gymnasiet oftare startar eget företag, tjänar bättre och har lägre arbetslöshet än andra. Läs mer om våra resultat.

På gymnasiet ökar antalet elever som driver UF-företag för varje år. I nedanstående graf syns utvecklingen de senaste 20 åren.

Antal regioner Ung Företagsamhet har verksamhet i: 24 (24)*
Antal elever som driver UF-företag: 31 513 (29 731)
Antal UF-företag: 9 713 (9 304)
Antal UF-lärare: 1 804 (1 741)
Antal skolor som har utbildningen: 589 (595)
Antal kommuner där utbildningen erbjuds: 209 (209)
Antal elever som drivit UF-företag sedan starten 1980: Ca 420 000

*Siffrorna inom parentes avser läsår 2017/2018.
Källa: Ung Företagsamhets egen statistik.

Fler och fler elever och lärare tar även del av våra grundskoleläromedel. Över 60 000 elever i årskurs 1-9 har arbetat med Vårt samhälle, Se möjligheterna och Min framtid och ekonomi.

Forskarrapporter

Junior Achievement Danmark har tagit fram tre forskningsrapporter som visar att ju tidigare unga får börja med entreprenörskap, desto större effekt får det.

I licentiatuppsatsen What and How Students Perceive They Learn When Doing Mini-Companies in Upper Secondary School från 2017 slår forskaren Steven Hunter Lindqvist fast att den som driver UF-företag även utvecklar förmågor som inte bara har med företagandet att göra. Samarbete, muntlig kommunikation, planering, ansvarstagande och självförtroende är färdigheter som de flesta elever i studien säger att de utvecklar under sitt UF-år

År 2016 togs rapporten En regional analys av UF-företagare och företagsamhet fram som visar på att det inte spelar någon roll var i Sverige man bor för att uppnå effekterna av UF-företagande. Kommuner som arbetar strategiskt med näringslivsutveckling och samarbetar med Ung Företagsamhet skapar fler jobb och bidrar till att invånarna stannar kvar eller flyttar tillbaka till sin hemkommun i högre utsträckning.

Rapporten Effekter av utbildning i entreprenörskap - en långtidsstudie av UF alumners arbetsmarknadspotential och företagande från 2013 av docent Karl Wennberg vid Stockholm School of Economics och Niklas Elert på Ratio, visar att UF-företagare senare i livet: får högre medelinkomst, blir chefer i större utsträckning och har en högre etablering på arbetsmarknaden. Det resultat ska sättas i relation till rapporten Övning ger färdighet - En långtidsuppföljning av UF-företagares entreprenöriella karriärer i Sverige 1990-2007 som gavs ut 2011, även den av Karl Wennberg. Rapporten visar att UF-företagare: startar företag i större utsträckning senare i livet, anställer fler personer i sina företag, har högre omsättning i sina företag, har längre livslängd på sina företag än de som inte har drivit UF-företag.

Infografics: Ung Företagsamhet ger resultat
Karl Wennberg - Film om effekter av entreprenörskap i skolan

För ytterligare statistik och fler undersökningar, kontakta Pontus Ekstam.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskning visar att de personer som drivit UF-företag på gymnasiet oftare startar eget företag, tjänar bättre och har lägre arbetslöshet än andra. Läs mer om våra resultat. På gymnasiet ökar antalet elever som driver UF-företag för varje år. I nedanstående graf syns utvecklingen de senaste 20 åren.

# data[].attributes.body
Gratis resurser från Fortnox - fria uppgifter för digital bokföring.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ge eleverna de bästa förutsättningarna med hjälp av framtidens affärssystem!
Våra webbaserade program är gratis för skolor och förenklar och effektiviserar samarbetet mellan dig och dina elever.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fortnox Skolstöd - gratis bokföring på webben för skolor

# data[].attributes.attachment_link.description
Ge eleverna de bästa förutsättningarna med hjälp av framtidens affärssystem! Våra webbaserade program är gratis för skolor och förenklar och effektiviserar samarbetet mellan dig och dina elever.