# data[].attributes.body
Hvilken videreutdannelse interesserer deg? Her kan du lese om ulike videreutdannelser for sykepleiere.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sykepleiere kan ta videreutdanning og spesialisere seg innen mange ulike retninger. Videreutdanningene stiller krav til fullført grunnutdanning, autorisasjon som sykepleier og praksis med direkte utøvelse av sykepleie overfor pasienter etter endt utdanning.

# data[].attributes.body
Ulike studieprogram hos Høgskolen i Østfold.

# data[].attributes.body
Frister det med en tverrfaglig videreutdannelse? Eller kanskje spesialpedagogikk eller palliativ omsorg?

# data[].attributes.attachment_link.title
Helse og omsorg - Videreutdanning - NTNU

# data[].attributes.attachment_link.description
Videreutdanning for sykepleiere og andre som jobber innen helse

# data[].attributes.body
Emnet klinisk veiledning styrker din kompetanse som veileder til studenter på bachelor-, videreutdannings- og masternivå.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er mulig å avbryte masterstudium i avansert klinisk sykepleie med spesialisering i intensivsykepleie etter 3 semestre (fulltid, 90 studiepoeng). Studenter som gjør dette oppnår da kompetanse som tilfredsstiller krav i den nåværende rammeplanen for videreutdanning i intensivsykepleie. Søknadsfrist våren 2019. Studiestart høst 2019.

# data[].attributes.body
Vil du lære om dermatologisk praksis i spesialisthelsetjenesten?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvorfor dermatologisk sykepleie?

Målgruppen for studiet er sykepleiere som arbeider innen spesialisthelsetjenesten, både på sengeposter og poliklinikker ved hudavdelinger, ansatte ved sykehjem og hjemmetjenesten samt sykepleiere som arbeider innenfor det private hudpleiemarkedet.

Studiet vil også være egnet for sykepleiere som har videreutdanning innen sår.

Dette lærer du hos oss

Studiet inneholder følgende hovedtemaer:

Huden

Immunologi

Hudsykdommer

Å leve med hudlidelser

Sår

Venerologi

Diagnostisering og behandling av hudsykdommer

Sykepleietjenester til personer med hudlidelser

Helse- og omsorgstjenester til personer med hudsykdommer

Dermatologisk praksis i spesialisthelsetjenesten

Slik er studiet

Studiet er lagt opp som et deltidsstudium over ett år med forelesninger, gruppearbeid, praksis og selvstudier. Undervisningen har et omfang på 24 dager à 6 timer som er organisert i 6 samlinger à 4 dager.
Datoer for samlingene er:
Høsten 2019
2.-5. september
7.-10. oktober
11.-14. november

Opptakskrav

Treårig bachelorutdanning i sykepleie eller tilsvarende og minst ett års relevant praksis. Det gis mulighet til å søke på grunnlag av realkompetanse. Det kreves at søkere er i en relevant arbeidssituasjon under studieforløpet.

Søkere som har utenlandsk utdanning fra land utenfor Norden, må dokumentere at de oppfyller krav til norsk- og engelskkunnskaper.

Opptakskrav er hjemlet i forskrift om opptak.

# data[].attributes.attachment_link.description
Målgruppen for studiet er sykepleiere som arbeider innen spesialisthelsetjenesten, både på sengeposter og poliklinikker ved hudavdelinger, ansatte ved sykehjem og hjemmetjenesten samt sykepleiere som arbeider innenfor det private hudpleiemarkedet. Studiet vil også være egnet for sykepleiere som har videreutdanning innen sår.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les hele temaet her
Operasjonssykepleiere jobber bak lukkede dører. Er det penger som skal lokke flere til å spesialisere seg?

En vanlig morgen, en vanlig hverdag: Teamet på operasjonsstuen er i full sving. Bak den lukkede døren kikkhullsopererer to kirurger. De skal fjerne en svulst i pasientens tykktarm. En operasjonssykepleier koordinerer, samtidig som hun veileder en student som jobber sterilt.

Her på Oslo universitetssykehus (OUS) Ullevål er operasjonssykepleierne ettertraktet, slik de også er på mange andre sykehus.

Ved pasientens hode, som er tildekket for å unngå varmetap, er anestesisykepleieren på plass. Også hun veileder en student. Pasienten er godt leiret under den grønne, sterile dekningen. Instrumentene ligger på rekke og leveres over etter behov.

Action før og etter
Allerede et par timer før operasjonen startet, kom pasienten til operasjonsstuen. Sikkerhetsspørsmål ble stilt før pasienten skulle sovne. Intubering, leiring, desinfisering - sykepleierne ordnet opp. Så kom kirurgene.

Etter to nye timer er svulsten ute og tarmen sydd igjen. De to kirurgene forlater salen. En annen kirurg tar preparatet - en kilotung tarmbit med svulst og avføring - med seg i en bøtte. Svulsten skal til patologen for å sjekkes.

Nå har sykepleierne igjen full regi. Operasjonssåret dekkes, instrumentene ryddes. Pasienten vekkes: "Nå må du trekke pusten selv", sier anestesisykepleieren mens hun bagger. Når pasienten er ute, tar det rundt tjue minutter, så er stuen ren og klar for ny operasjon.

Et ganske vanlig inngrep, en vanlig dag, slik det foregår på mange sykehus, hver dag. Og mens operasjonene går sin gang, slutter stadig flere operasjonssykepleiere i jobben.

- Vi er for usynlige
- Mange er klare for pensjon, ja. En stor andel er over 60 år. Vi får jo noen nye unge, men ikke nok. Vi lekker i begge ender, sier Vivi-Ann Sandersen, fagutviklingssykepleier i operasjonsavdelingen på akuttklinikken ved OUS.

Hun er også nestleder i Norsk Sykepleierforbunds faggruppe for operasjonssykepleiere. Faggruppen får meldinger fra hele landet om at høy alder gir stor avgang de nærmeste årene.

Faggruppen har nesten 1 600 medlemmer. Det totale antallet operasjonssykepleiere er høyere. Sandersen vet ikke hvor høyt.

Å rekruttere har lenge vært vanskelig. Sandersen tror det skyldes at de jobber bak lukkede dører.

- Vi strever med å synliggjøre oss. Det er en forestilling om at operasjonssykepleiere bare langer instrumenter. Mange vet ikke hvor forebyggende vi jobber. Vi hindrer infeksjoner, trykksår og nerveskader. Når vi har gjort en god jobb, synes det ikke. For da er det jo forebygget.

Sandersen understreker at kompetansen ikke kan erstattes.

- På operasjonsstuen må vi handle her og nå.

Står lengst i jobben
OUS har studenter både på Høgskolen i Oslo og Akershus (HiOA) og Lovisenberg diakonale høgskole.

- Men høyskolen klarer ikke å fylle studieplassene, og dermed fyller ikke vi praksisplassene. Studentene slutter mer enn før, de er mer på shopping. Jeg skulle ønske de hadde praksis fra operasjonsavdelingen i grunnutdanningen, så de fikk se hva yrket er.

For de som velger denne spesialiteten, de blir. De som står lengst i sykepleierjobben, finner man ofte på operasjonsstuen.

Sandersen ønsker seg utdanningsstillinger.

- Bindingstid er ikke noe problem. To år er ikke lang tid i fagfeltet, og tiden brukes jo til å opparbeide erfaring.

- Må gjøre noe nå!
- Vi bruker mye tid og penger på å leie inn vikarer. Flere millioner, sier Anne Kari Amundsen Bø, avdelingsleder i operasjonsavdelingen i akuttklinikken på OUS.

OUS har fem klinikker med operasjonsaktivitet. Akuttklinikken er størst med om lag 160 hjemler for operasjonssykepleiere. De aller fleste jobber full tid. 38 av dem er nå 59 år og eldre. Det er én av fire.

- Jeg har takket av to i dag.

Hun mener det beste middelet for å rekruttere nye spesialsykepleiere er å heve lønnen generelt - på lang sikt.

- Men noe må gjøres nå. Øk stipendsatsen. Eller enda bedre: Tilby full lønn i utdanningsperioden. Operasjonssykepleiernes kompetanse er viktig i det kirurgiske teamet. De er derfor ettertraktet. Det burde være et attraktivt yrke å spesialisere seg i, både faglig og lønnsmessig. Det er et valg Norge må ta. For nå lønner det seg ikke økonomisk å videreutdanne seg. En god del gjør det uten stipend, og mange jobber ved siden av.
Videreutdanningene betales slik

Forsvinner til det private
Lederne i operasjonsavdelingen bruker mye tid på å leie inn vikarer og intervjue for nyansettelser.

- Sykehuset leier også inn hele operasjonsteam fra vikarbyråer for å sikre virksomheten. Stor bruk av vikarer påvirker arbeidsmiljøet for de ansatte.

Bø påpeker et dilemma:

- Det er vi som tar hovedansvaret for å lære opp operasjonssykepleierstudentene i praksis. Men etter at de er ferdig med utdanningen og har fått praktisk erfaring, forsvinner mange til det private. Vi har søkere som sier de får 50 000 mer et annet sted.
- Hva gjør du da?
- Det er vanskelig. Jeg ser at lønn motiverer, men vi har lite mulighet til å løfte individuelt. Vi mister folk på grunn av lønn, sier Bø.
Dette mener Helsedepartementet

Hjalp ikke å lokke med 40 000
OUS-ledelsen bekrefter mangelen på spesialsykepleiere. Særlig innen operasjon, men også anestesi og intensiv.
- Hvorfor ikke gjøre som i Tromsø - betal videreutdanningen?
- Vi vurderer alle muligheter, også det. Men det er for tidlig å konkludere, sier Morten Meyer, assisterende HR-direktør.

- Vi utelukker det ikke. Men dette må vi diskutere med Ahus og de andre sykehusene i vår helseregion. Det er også et naturlig tema mellom regionene.
- Men det må vel mer penger på bordet?
- OUS er fortsatt ikke i økonomisk balanse, og en slik ordning vil koste oss på kort sikt. Samtidig må vi vurdere kompetansebehovet på lengre sikt. Vi må også se på oppgavedelingen rundt pasienten. Ikke for å erstatte spesialsykepleierne, men for å se om noen av oppgavene kan overtas av andre med lavere kompetanse.

OUS brukte om lag 153 millioner kroner (183 årsverk) på å leie inn vikarer i 2012. De fleste av dem var sykepleiere/spesialsykepleiere. Lønn- og innleiekostnader totalt var knapt 13 milliarder kroner.
Les om 1 milliard til uplanlagt arbeid
I fjor lokket OUS med 40 000 kroner ekstra for å rekruttere operasjonssykepleiere.

- Det ga marginal effekt, det vil si: Vi rekrutterte elleve. Så det tiltaket har vi avviklet. Nå fortsetter vi å samarbeide med de vikarbyårene vi har avtaler med, og vi må se på andre tiltak. Som tidligere er det aktuelt å lyse ut stillinger og delta på messer i Skandinavia. Vi bør også kartelgge markedet i EU bedre.

I fjor økte OUS antallet stipender for videreutdanning i operasjonssykepleie til 30.

- Vi vil gjøre det samme i år, sier Meyer.

Utsetter opptaket i Oslo
Men Høgskolen i Oslo og Akershus (HiOA) har nettopp utsatt opptaket til operasjonsutdanningen ett semester. Neste kull begynner ikke før neste år.

- Det har vi gjort for å sikre praksisplasser. Vi strever med å få nok. Det er lettere å få til når kullene ikke overlapper, sier Dag Karterud, som leder Institutt for sykepleie.
- Men mangelen på operasjonssykepleiere er akutt?
- Hvis vi får søkere nok, kan vi øke antallet studenter til 50 etter jul.

Det vil si omtrent dobbelt så mange som nå videreutdanner seg i Oslo. Frafallet på videreutdanningene er større enn før.

- Tidligere ble studentene håndplukket. Nå søker de på vanlig måte. Det gjør noe med rekrutteringen. Mest populær er anestesi og intensiv.

Men skal HiOA klare å fylle studieplassene i operasjonssykepleie, trengs det drahjelp.

- Jeg savner klare meldinger fra helseforetakene om hvilke av sykepleiernes videreutdanninger som bør prioriteres til enhver tid, sier instituttlederen.
Les om Hanne som vil bli spesialsykepleier
La ned operasjonsteam i Bergen
- Vi har hatt betydelige flaskehalser, sier Hanne Klausen, anestesilege og klinikkdirektør ved Kirurgisk serviceklinikk på Haukeland universitetssykehus i Bergen.

I fjor førte mangelen på spesialsykepleiere til at et operasjonsteam ble lagt ned fra september og ut året.

- Men akkurat nå er det full drift - takket være kullet som var ferdig til jul, forteller Klausen.

Men lykken vil ikke vare lenge: Til høsten skal sykehuset åpne ti nye operasjonsstuer. Da vil de igjen mangle team.
- Hva kan gjøres?
- Utdanningskapasiteten for spesialsykepleiere er økt og stipendordningen styrket. Kanskje spesialsykepleierne kan bruke mindre tid på instrumentlogistikk og arbeide mer pasientrettet?
Radiografene inn på operasjonsstuen
- Vil du heller ha operasjonsteknikere?
- Nei, vi snakker mer om hvem som skal skaffe utstyr til operasjonsstuene. Vi må lage moderne logistikksystemer. Til noen typer operasjoner trengs annen kompetanse. Det foregår en rivende utvikling med invasive behandlingsmetoder som krever avansert bildebehandling. Derfor er radiografene i ferd med å komme inn på operasjonsstuene. Dette er ikke kontroversielt.

Også intensivsykepleiere mangler.

- Postoperative avdelinger tåler en del vanlige sykepleiere. Ved vårt sykehus er det anbefalt inntil 20 prosent.

Fordi operasjonene blir stadig lengre og tyngre, oppsto vansker med å ta to operasjoner innenfor vanlig arbeidstid.

- Derfor har vi økt åpningstiden noe for å unngå overtid. Vi har ikke planer om å utvide arbeidstiden ytterligere akkurat nå. Operasjonsstuene er der sykehusene har den høyeste personaltettheten, slik at endringer i driften angår svært mange arbeidstakere, sier Klausen.

Best i nord?
Universitetssykehuset i Nord-Norge (UNN) har lyst ut 80 utdanningsstillinger med tarifflønn.

- Vi har ikke råd til å la være. Vi klarer oss ikke uten denne kompetansen. sier Inger Gadgil, fagrådgiver i klinisk utdanningsavdeling.

- Legene som spesialiserer seg får lønn. Hvorfor skal sykepleierne betale selv? argumenterer hun.

Dette er andre kullet som får lønn.

- Vi har også en bred rekrutteringskampanje, med særlig vekt på operasjonssykepleiere. I Tromsø mangler 20 av dem.

Når Sykepleien snakker med Gadgil, er hun på åpen dag på operasjonsavdelingen.

- Oj, her strømmer det på med unge damer som vil bli operasjonssykepleiere, sier hun fornøyd.

Hun føler seg trygg på at de denne høsten skal klare å fylle kullet med studenter.

- Utdanningsstillingene har vekket stor interesse. Vi har fått oppslag i mediene. Vi har gått sammen om dette; sykehuset og universitetet.
FAKTA: Operasjonssykepleiere på OUS:
Eli Gunhild By, leder i Norsk Sykepleierforbund, støtter ordningen på UNN. Hun kaller det en gladmelding.

Kilde: Oslo universitetssykehus

# data[].attributes.attachment_link.description
Les hele temaet her Operasjonssykepleiere jobber bak lukkede dører. Er det penger som skal lokke flere til å spesialisere seg? En vanlig morgen, en vanlig hverdag: Teamet på operasjonsstuen er i full sving. Bak den lukkede døren kikkhullsopererer to kirurger. De skal fjerne en svulst i pasientens tykktarm.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Høyskolene har ansvar for videreutdanningene i spesialsykepleie, som varer halvannet år (90 studiepoeng). Helseforetakene tilbyr ulike former for pengestøtte.

Tromsø-måten: Betalt utdanning Universitetssykehuset i Nord-Norge (UNN) har lyst ut 80 utdanningsstillinger for sykepleiere. Dette gjelder videreutdanning innen operasjon-, intensiv-, anestesi, barne-, og kreftsykepleie.

Bindingstiden er to og et halvt år.

UNN betaler tarifflønn. Det betyr at alle rettighetene til arbeidstaker blir ivaretatt, og at det gis lønn etter ansiennitet.

Studentene må jobbe i studiefrie perioder.

Oslo-måten: Stipend
Oslo universitetssykehus (OUS) tilbyr studentene årlige stipend på 190 000 kroner. Bindingstiden er to år.

Høgskolen i oso har utsatt opptaket av nye studenter til viderutdanning i operasjonssykepleie et halvt år: Neste kull vil starte i januar 2014. Det samme gjelder videreutdanningene i anestesi-, intensiv- og barnesykepleie.

Bergens-måten: Økte stipend
Ved Haukeland universitetssykehus får studentene i operasjonssykepleie de største stipendene.

De kan velge mellom to ordninger:

230 000 kroner årlig og lønnet jobb hver fjerde helg pluss fire uker om sommeren.

200 000 kroner og jobbing bare om sommeren.

Anestesi- og intensivsykepleierne har fått økt sine stipend til 150 000 eller 180 000 kroner (med samme vilkår som over).

Bindingstid er 2 år. Tilbud om full fast stilling.

Høyskolen har nå opptak hvert år, ikke hver 18. måned som før.

# data[].attributes.attachment_link.description
Høyskolene har ansvar for videreutdanningene i spesialsykepleie, som varer halvannet år (90 studiepoeng). Helseforetakene tilbyr ulike former for pengestøtte. Tromsø-måten: Betalt utdanning Universitetssykehuset i Nord-Norge (UNN) har lyst ut 80 utdanningsstillinger for sykepleiere. Dette gjelder videreutdanning innen operasjon-, intensiv-, anestesi, barne-, og kreftsykepleie. Bindingstiden er to og et halvt år.

# data[].attributes.body
Les om  trainee-sykepleieren Raymond.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er under et år siden Raymond Homme (26) ble sykepleier. Nå er han i sving på generell intensiv 1 på Rikshospitalet, som behandler noen av landets sykeste intensivpasienter. Men han er sjelden alene med dem. For Homme er trainee - én av sju som i januar var de første i sitt slag på akuttklinikken ved Oslo universitetssykehus (OUS). Han har alltid en veileder ved sin side.

Denne fredagskvelden er det intensivsykepleier Anne Bjørg Nilsen han støtter seg til. Hun har vært ansatt på avdelingen i 13 år.

Skal fristes

Mangelen på intensivsykepleiere er årsaken til denne splitter nye ordningen. Målet er at trainee-sykepleierne skal bli fristet til å søke seg inn på videreutdanningen i intensivsykepleie. Sykehusets gulrot er at de som kommer inn, blir prioritert til utdanningsstillingene. Det vil si at de får lønn under utdanningen.

De sju trainee-sykepleierne er fordelt på fire seksjoner i akuttklinikken. Hver onsdag får de felles undervisning, resten av tiden er de i klinikk med veiledning. Sammen med dem på teoridagen er også andre nyansatte sykepleiere ved postoperative seksjoner på OUS.

Snart selvstendig

Homme og Nilsen er ferdig med rapport. Inne på intensivstuen er det plass til tre pasienter, men nå har pasienten deres rommet for seg selv - sammen med dem. Som så mange andre har han kommet fra et av landets lokalsykehus.

Maskinene i rommet durer jevnt. Pasienten, som har lungebetennelse, puster rytmisk, men får støtte og oksygen fra respiratoren. Stadig høres intense pip fra maskinene. Alarmene varsler om endringer hos pasienten.

Homme begrunner hvorfor han søkte på trainee-stillingen:

- Nå har jeg mulighet for å se om intensivfaget er noe for meg. Ofte velger sykepleiere videreutdanning uten å vite hva de går til.

For ham står det mellom intensiv og anestesi. Men dette året er det intensivsykepleie han skal lære om: I seks måneder er han under veiledning, deretter skal han være i stand til å håndtere enkle respiratorpasienter alene.

Se trainee-sykepleier Raymond Homme forklare hvorfor han må være rask når han skifter noradrenalinsprøyte.

- Meningen er å bli mer og mer selvstendig, for så å kunne fungere som sykepleier i avdelingen.
Han har allerede dreis på mange prosedyrer. Men han synes det er best at noen er der med ham, for her kan det raskt skje endringer, som fall i blodtrykk eller oksygenmetning, og følgene kan være fatale.

Lærte først om respirasjon

Det lyser og blinker i de ulike skjermene rundt pasienten, som er trakeostomert. Et Swan-Ganz-kateter er lagt inn for å kunne overvåke pasientens hemodynamiske status grundigere. Kateteret går via hjertets høyre side og ut i lungearterien.

Det er mye å sette seg inn i for en nyutdannet sykepleier.

- Man må bare begynne et sted. Vi lærte det basale først: om respirasjon, om legemidler som ikke er vanlig på sengepost. Det er mye fysiologi, det er gøy.

Hva skjer for eksempel med pusten når pasienten snus?

- Endringen kan man straks se på maskinene. Man ser at pasienten jobber mer med pusten, og hører det ved å lytte på lungene.

Homme synes det er fint å kunne jobbe med én pasient. Her kan det til og med være to-tre sykepleiere på én pasient.

I høst jobbet Homme på akuttmottaket i Kristiansand og litt på legevakten i Oslo. Det var kjappe møter med hver pasient.

- Her er alle akutt kritisk syke, og det er mange flere pårørende å forholde seg til. Jeg lærer mye, men det er også slitsomt.

Hvor lenge pasientene er her, kan variere fra en dag til flere måneder. Det er mange nye pasientgrupper, og Homme leser seg opp ved siden av jobben.

- For eksempel om hematologiske pasienter, det har jeg vært lite borti. Jeg kan føle meg veldig fersk, men det er godt at her er så mange flinke folk, så vi kan prøve oss i trygge rammer. Det er lav terskel for å si fra om vi ikke vil være alene med pasienten når veileder i korte perioder er ute av rommet. Det kan jo fort skje ting.

Mye teknikk

Han tenker på pasientene etter jobben og følger med på hvordan det går med dem.

- Identifiserer du deg med dem?

- Her er mye unge folk, så man kan kjenne seg igjen. Og jeg ser pårørendes reaksjoner når det ikke går greit.

Men han gleder seg til hver dag og setter pris på et hyggelig arbeidsmiljø.

- Hva synes du om denne ordningen?

- Helt topp. Uansett hva jeg ender opp med.

- Føler du deg presset til å velge intensivutdanningen?

- Egentlig. Men jeg må legge presset til side og være ærlig med meg selv. Hvis jeg synes dette blir for tungt, må jeg velge noe annet. Jeg må jo velge et yrke som jeg kan bli i.

- Tiltrekkes du av det tekniske?

- Både ja og nei. Mye foregår jo teknisk, her justerer vi blodtrykket opp eller ned med medisiner og observerer endringene på pasientmonitoren. Men det er viktig ikke å miste blikket på pasienten. Men jeg kan lett bli distrahert av alle alarmene som går i løpet av en dag.

Viktig planlegging

Noen dager er roligere enn andre. Som når en pasient skal på CT-undersøkelse:

- Da går dagen. Å ta pasienten ut av avdelingen medfører risiko, så her må det planlegges nøye, alt fra liggestilling til medisinering, forklarer Homme.

Han er fornøyd med den ukentlige undervisningen som består av forelesninger, caser og praktisk gjennomgang av utstyr.

Homme har bakgrunn fra Forsvaret.

- Det har formet meg som person. Jeg liker å se ting enkelt og konkret.

Anne Bjørg Nilsen var ikke udelt begeistret for å få tre nye trainee-sykepleiere i seksjonen:

- Da vi fikk høre om ordningen, var det meninger både for og mot. I en travel hverdag kan det være en utfordring å skulle veilede sykepleiere uten intensiverfaring i tillegg til å ha pasientansvar. Men jeg er positivt overrasket over hvor faglig dyktige de er.

Hun bekrefter at det også er lærerikt å veilede.

- Får dere vanskelige spørsmål?

- Ja, og det er ikke alltid vi kan svare.

Raymond skyter inn:

- Men de prøver alltid å finne ut av det.

- Ja, vi vil jo gjerne gi gode svar, sier Nilsen.

Hun legger til:

- Det må ikke bli for mange trainee-sykepleiere på hver avdeling.

Suger slim og blod

Plutselig roper sykepleieren i enerommet ved siden. Hun trenger hjelp. Homme spretter opp, Nilsen er på alerten. De forsvinner inn på rommet for å assistere.

Litt etter kommer de ut igjen og Nilsen tørker oppkast av brillene sine.

De er tilbake hos pasienten. Pårørende kommer på besøk. Homme og Nilsen, begge sørlendinger, beveger seg rolig rundt sengen og snakker dempet med hverandre og med de besøkende.
Når Homme skifter medikamentsprøyte og endrer innstillinger på en av sprøytepumpene, trenger ikke Nilsen si så mye. Men hun følger nøye med.

Kanskje på tide å fjerne slim fra pasientens luftveier, foreslår Homme. Nilsen er enig, og Homme klargjør for trakealsuging i pasientens munn og svelg. Han suger opp både slim og blod. Kanskje er det blodig på grunn blodfortynnende behandling, tror Nilsen.

Se trainee-sykepleier Raymond Homme fjerne slim og blod fra pasientens munn og svelg.

Homme fortsetter med munnstell.

- Den er nyttig den der. Den er litt "gentle", sier Nilsen om munnpenselen han bruker.

- Det varierer jo hvor mye man bruker den, mener Homme.

- Jeg bruker den ofte, jeg, sier Nilsen idet Homme finner en klump med koagulert blod i munnen til pasienten.

Vakten er halvgått når en hastig driftsansvarlig sykepleier kommer inn på stuen.

- Ny pasient på vei, melder hun.

Nytt kull i april

I april begynner et nytt kull med trainee-sykepleiere på akuttklinikken på OUS. Og snart lyses det ut for enda et kull som skal starte i august.

- Søkningen har vært høy. Men to opptak i året er realistisk fra neste år, mener Camilla Finsand, som er en av tre i prosjektgruppen for trainee-opplegget.

Antallet sykepleiere i hvert opptak avhenger av kapasitet og behov i seksjonene.

- De må ha nok veiledere og kontaktsykepleiere så de kan ivareta sykepleierne som skal læres opp.

Finsand er fullt klar over at ingen kan pålegges å velge intensivutdanningen.

- Men vi håper jo å skape så stor interesse at det er det de velger. Gulroten er at de blir prioritert til utdanningsstillingene i akuttklinikken.

Kandidatene blir intervjuet før de plukkes ut.

- Vi velger ut fra tre kriterier: Personlig egnethet, motivasjon og referanser. Med denne ordningen skal de få grundig inntrykk av hva det er å være intensivsykepleier. Samtidig får de strukturert opplæring så de kan fungere som sykepleiere i seksjonene, sier Finsand.

- Hva hvis de ikke vil videreutdanne seg?

- Enkelte seksjoner vil tilby vikariater, andre fast stilling.

- Hvor mye koster dette opplegget?

- Prosjektet er en investering i framtiden. Klart det koster, men det har vi ikke regnet på. Hvor vellykket prosjektet blir, vet vi først om et drøyt år. Da vet vi om de søker seg inn på intensivutdanningen. Men trainee-sykepleierne er håndplukket og kan bli rivende dyktige spesialsykepleiere, mener Camilla Finsand.

Les hva fagruppelederen for intensivsykepleierne mener om trainee-ordningen på OUS

Les om nye intensiv-rekrutter i Tromsø

Les om trainee Jørgen Hovlandsdal i Bergen

Intensiv-trainee på OUS:

Det første kullet med trainee-sykepleiere i akuttklinikken ved Oslo universitetssykehus (OUS) startet i januar.

Sykepleiere uten videreutdanning blir opplært til å håndtere postoperative og stabile intensivpasienter.

Målet er å motivere nyansatte til å videreutdanne seg i intensivsykepleie.

Trainee-sykepleierne vil bli prioritert til utdanningsstillinger (utdanning med lønn).

Gruppeundervisning en gang i uken i 4 til 6 måneder.

Vanlig tarifflønn, ingen bindingstid.

Trainee-sykepleierne blir individuelt fulgt opp og evaluert.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er under et år siden Raymond Homme (26) ble sykepleier. Nå er han i sving på generell intensiv 1 på Rikshospitalet, som behandler noen av landets sykeste intensivpasienter. Men han er sjelden alene med dem. For Homme er trainee - én av sju som i januar var de første i sitt slag på akuttklinikken ved Oslo universitetssykehus (OUS).

# data[].attributes.body
Se videreutdanningstilbudet under helse- og sosialfag.

# data[].attributes.body
Sett deg inn i to videre- eller masterutdannelser som fanger din oppmerksomhet. Skriv en tekst på 350 ord om hvorfor du kan tenke deg akkurat denne videre- eller masterutdannelsen.

Publiser svaret under denne posten innen 20.05.19. Les andres poster - kanskje du endrer syn eller blir mer interessert i en ukjent master?

# data[].attributes.body
Oppsøk en sykepleier som arbeider i din drømmestilling eller en stilling du vil lære mer om. Du kan kontakte vedkommede eksempelvis via e-post, ansikt-til-ansikt, telefon, via en bekjent til en bekjent ol.

Intervju kort vedkommende og skriv en tekst på 350 ord som publiseres under denne posten. Publiser teksten innen 03.06.19. Les gjerne andres intervjuer i posten og trykk liker for å vise interesse, gi hverandre motivasjon og støtte.

# data[].attributes.body
Følg linken og utfør spørreundersøkelsen på 8 spørsmål om karrierelæring. Undersøkelsen er estimert til 4 minutter. Gå sammen i team to-tre stykker etterpå og diskuter spørsmålene i undersøkelsen.

Gruppen publiserer en tekst på 350 ord under denne posten innen 10.06.19. Gi gjerne konstruktive tilbakemeldinger til hverandre online under postene her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Videreveien for sykepleiere - karrierelæring og karriereutvikling

# data[].attributes.attachment_link.description
Web survey powered by SurveyMonkey.com. Create your own online survey now with SurveyMonkey's expert certified FREE templates.

# data[].attributes.body
Skriv en kort tekst på 350 ord for å evaluere og reflektere over oppgave A-B-C og e-tiviteten generelt. Frist 14.06.19.

Har du lært noe nyttig? Er du et steg nærmere å utvikle din karriere?

# data[].attributes.body
Karrierekompetanser – hva skal læringsutbytte av karriereveiledning være?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I livet må vi takle endringer, få ny kompetanse, ta valg og håndtere overganger. Trenger man en egen type kompetanse for dette? Hvilken kompetanse er det, og hvordan tilegne seg den? Kan karriereveiledning bidra til å fremme denne kompetansen? Hvordan må veiledere i så fall jobbe, og hva trenger de av kompetanse og ressurser for å legge til rette for karriereveiledning med et godt læringsutbyttet?

Disse spørsmålene, og flere til, vil være sentrale i arbeidet med å utvikle det man i mange land kaller rammeverk for karrierekompetanse. Gjennom denne prosessen skal vi diskutere hva utbyttet av karriereveiledning kan være. Vi skal forsøke å beskrive hvilke karrierekompetanser befolkningen trenger for å håndtere sin karriere gjennom hele livsløpet. Vi skal også diskutere hvordan karrierelæring kan skje og si noe om hva læringsutbyttet av karriereveiledning kan være.

Vi har som mål at det vi lager blir lett tilgjengelig og kan brukes av karriereveiledere i alle sektorer. Vi vil at det skal oppleves som nyttig og relevant, både for veiledere og karrierelærere som ønsker å jobbe mer systematisk og helhetlig med karrierelæring, men også for de som utvikler og har ansvar for karriereveiledningstjenester.

En overordnet mål, er at dette faglige utviklingsarbeidet vil bidra til å styrke veilederprofesjonen og heve kvaliteten på tjenestene i alle sektorer. Karriereveiledning foregår mange steder. For å skape helhet og kvalitet, er det viktig for profesjonen at veiledning har et felles grunnlag. Ikke at det utføres på samme måte, men at man kan gjenkjenne det på tvers av de forskjellige sektorer som tilbyr karriereveiledning.

Dette blir et spennende faglig utviklingsarbeid. Vi skal diskutere, reflektere og spekulere i arbeidsgruppen, men for å lykkes trenger vi å innspill fra andre fagfolk og engasjerte veiledere. Vi kommer til å må ta mange valg. Hva de blir vet vi ikke ennå, men de blir litt lettere å ta dersom vi vet at andre kloke hoder har tenkt sammen med oss.

# data[].attributes.attachment_link.description
I livet må vi takle endringer, få ny kompetanse, ta valg og håndtere overganger. Trenger man en egen type kompetanse for dette? Hvilken kompetanse er det, og hvordan tilegne seg den? Kan karriereveiledning bidra til å fremme denne kompetansen?

# data[].attributes.body
Utdanningsvalg - karrierelæring og livsmestring

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karrierelæring er den læringen som knytter seg til utvikling av karrierekompetanse, læringsprosessen. Karrierelæring kan foregå både som del av et organisert opplegg og som noe uformelt i påvirkning av familie, venner og andre viktige personer rundt en. Karrierelæring kan hjelpe til å utvikle karrierekompetanser.

Karrierekompetanser er de kompetansene som den enkelte skal utvikle. Dette er kompetanser til å forstå og utvikle seg selv, utforske livet, læring og arbeid. Det handler også om å håndtere liv, læring og arbeid i forandringer og overganger. En har oppmerksomhet på hva en gjør, men også hva en faktisk kan gjøre, og på at den enkelte formes via sin livsførsel og sine handlinger og samtidig påvirker egne fremtidsmuligheter.

Karriereundervisning eller karriereutdanning er den undervisningen som er skrevet inn i et pensum og som har fokus på læring og progresjon i forhold til å nå bestemte mål. Dette er det skolen som har ansvaret for å gjennomføre og innholdet er definert gjennom målene i læreplanen.

Utdanningsvalg er en komponent i dette, men karriereutdanningen som helhet er hele skolen sitt ansvar.

Slik kan foreldrene hjelpe

Hvordan kan lærerne hjelpe

Slik kan forvaltningsleddet hjelpe

kanvigodt karrierekompetanse karrierelæring karriereundervisning karriereveiledning kleppestø røyset

# data[].attributes.attachment_link.description
Karrierelæring er den læringen som knytter seg til utvikling av karrierekompetanse, læringsprosessen. Karrierelæring kan foregå både som del av et organisert opplegg og som noe uformelt i påvirkning av familie, venner og andre viktige personer rundt en. Karrierelæring kan hjelpe til å utvikle karrierekompetanser. Karrierekompetanser er de kompetansene som den enkelte skal utvikle.

# data[].attributes.headline
Liker lenkene du har lagt ut om videreutdanningstilbudene

# data[].attributes.subject
Liker lenkene du har lagt ut om videreutdanningstilbudene

# data[].attributes.headline
Jeg har svart på undersøkelsen. Bra undersøkelse

# data[].attributes.subject
Jeg har svart på undersøkelsen. Bra undersøkelse