# data[].attributes.body
https://politiken.dk/indland/art4915978/Unge-siger-ja-tak-til-et-sundt-liv

Der bliver tilbudt mulighed for sund mad på arbejdspladser og uddannelser

# data[].attributes.body
https://videnskab.dk/naturvidenskab/hvorfor-smager-usund-mad-saa-godt

Artiklen beskriver, ud fra et videnskabeligt synspunkt, hvad der gør usundt mad attraktivt ift. vores biologiske historie og vores kropslige indretning (sanselige indtryk af maden).

# data[].attributes.headline
For mange unge spiser usundt og er overvægte

# data[].attributes.subject
For mange unge spiser usundt og er overvægte

# data[].attributes.body
https://videnskab.dk/en/node/27056

• Kostråd
• 70 procent af de overvægtige børn forbliver overvægtige som voksne
• 10-25 % af alle 4-18 årige er overvægtige

# data[].attributes.body
Seks ud af ti børn og unge spiser for meget sukker. Næsten halvdelen kommer fra slik, kager og is, mens mere end en tredjedel kommer fra sodavand og forskellige slags saftevand.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det anbefales, at børn og unge spiser efter de officielle kostråd.

Det er vigtigt at starte dagen med et måltid mad, men nogle børn har ikke den store appetit om morgenen. Et formiddagsmåltid kan derfor være en god idé at få med i skole.

Mange har også brug for et mellemmåltid om eftermiddagen. Et godt mellemmåltid kan fx være en halv bolle med magert pålæg og lidt frugt. Det kan også være en lille skål A38 med rugbrødsdrys og frugt eller et fad med udskåret frugt og grønsager.

De er så søde

Seks ud af 10 børn og unge spiser for meget sukker. Næsten halvdelen af sukkeret kommer fra slik, kager og is, mens mere end en tredjedel kommer fra sodavand og forskellige slags saftevand.

Ifølge anbefalingerne bør maks. op til 10 % af madens samlede energi komme fra sukker, uden at kosten af den grund kan kaldes usund. Denne mængde svarer til maks. 30 gram sukker om dagen for et børnehavebarn, for et skolebarn 45-55 gram, for unge 55-65 gram sukker. Til sammenligning er der ca. 15 gram sukker på en spiseske med top og 50 gram sukker i ½ liter sodavand.

Vand og søde drikke

Børn og unge drikker i gennemsnit ½ liter sodavand og saft hver anden dag. Børn og unge er dog begyndt at drikke mere vand i de senere år, og denne positive udvikling bør fortsætte, ved at vand erstatter de søde drikke.

Slik

Børn bør ikke spise slik hver dag, og samtidig bør madpakker ikke indeholde lommekiks som mælkesnitter, små chokoladekiks m.m., da disse indeholder for meget fedt og sukker og derved skal betragtes som slik. Frugtyoghurt og -kvark er også ofte for sødt og bør derfor ikke være fast følge med madpakker.

Frugt og grønt

Børn mellem 4 og 10 år bør spise mellem 300-500 gram frugt og grønt om dagen, mens børn og unge over 10 år bør spise 600 gram frugt og grønt om dagen. Husk at halvdelen skal være grønsager, gerne grove typer som kål, rodfrugter og bønner.

I de senere år er børn og unge begyndt at spise mere frugt og grønt, men stadig spiser mange for lidt. Det er kun hvert tredje barn og hver sjette voksne, der spiser nok frugt og grønt.

Børn og unges søde tand bør dækkes af fx frisk frugt i stedet for slik. Frisk frugt af god kvalitet serveret i mundrette stykker kan sagtens stille trangen til noget sødt. Så server en skål udskåret frugt eller læg fx vindruer, appelsin- eller kiwibåde og skiver af anden frugt med i madpakken. Det kan være sværere med grønsager, som ofte kræver tilberedning.

Spiseklar frugt og grønt

Men en skål med gnavegrønt i form af cherrytomater, gulerods-, peberfrugt- og agurkestave vil også blive spist hurtigt, hvis den stilles frem. Det gælder om at servere spiseklar frugt og grønt for børn og unge.

Fedt

Børn over 3 år og unge bør ligesom voksne begrænse brugen af fedt ved at spise magre kød- og mejeriprodukter.

Fisk

Fisk indeholder mange vigtige næringsstoffer som D-vitamin, jod, selen og omega-3 fedtsyrer. Derfor anbefaler Fødevarestyrelsen, at børn og unge s kal spise to hovedmåltider med fisk plus fisk til frokost ind i mellem .

Fødevarestyrelsen anbefaler, at børn i alderen 3-14 år ikke spiser udskæringer af store rovfisk som rokke, helleflynder, oliefisk (escolar), sværdfisk, sildehaj, gedde, aborre, sandart og tun, da de kan have et højt indhold af kviksølv.

Dåsetun har typisk et lavt indhold af kviksølv, da de som regel er fremstillet af små tunfisk. Der er dog undtagelser, hvor dåsetunen kommer fra større fisk som fx hvid tun eller albacoretun, som derfor kan have et større indhold af kviksølv. Ved selv et relativt lille indtag af store rovfisk kan man få kviksølv i skadelige mængder, hvilket kan skade udviklingen af børns hjerner. Børn mellem 3-14 år anbefales derfor højest at spise 1 almindelig dåsetun om ugen og ikke spise dåser af hvid tun eller albacoretun.

Børn under 3 år anbefales slet ikke at spise de store rovfisk og heller ikke tun på dåse. Det skyldes dels, at barnets hjerne udvikles meget i disse år og derfor er meget følsom, og dels at selv et lille indtag af dåsetun vil kunne give et stort indtag af kviksølv set i forhold til børnenes lave kropsvægt.

Alkohol

Sundhedsstyrelsen anbefaler at børn og unge under 16 år ikke drikker alkohol. Unge mellem 16 og 18 år anbefales at drikke mindst muligt og stoppe før 5 genstande ved samme lejlighed.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det anbefales, at børn og unge spiser efter de officielle kostråd. Det er vigtigt at starte dagen med et måltid mad, men nogle børn har ikke den store appetit om morgenen. Et formiddagsmåltid kan derfor være en god idé at få med i skole. Mange har også brug for et mellemmåltid om eftermiddagen....

# data[].attributes.headline
Er unge virkelig så dårlige til at lave mad?

# data[].attributes.subject
Er unge virkelig så dårlige til at lave mad?

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/levnu/mad/er-unge-virkelig-saa-daarlige-til-lave-mad

Artiklen beskriver hvordan særligt unge mennesker er forfaldne til nem mad og takeaway. En professer modargumentere dette og mener at unge bare laver andre retter end hvad deres forældre er vant til.

# data[].attributes.body
Seks ud af ti børn og unge spiser for meget sukker. Næsten halvdelen kommer fra slik, kager og is, mens mere end en tredjedel kommer fra sodavand og forskellige slags saftevand.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det anbefales, at børn og unge spiser efter de officielle kostråd.

Det er vigtigt at starte dagen med et måltid mad, men nogle børn har ikke den store appetit om morgenen. Et formiddagsmåltid kan derfor være en god idé at få med i skole.

Mange har også brug for et mellemmåltid om eftermiddagen. Et godt mellemmåltid kan fx være en halv bolle med magert pålæg og lidt frugt. Det kan også være en lille skål A38 med rugbrødsdrys og frugt eller et fad med udskåret frugt og grønsager.

De er så søde

Seks ud af 10 børn og unge spiser for meget sukker. Næsten halvdelen af sukkeret kommer fra slik, kager og is, mens mere end en tredjedel kommer fra sodavand og forskellige slags saftevand.

Ifølge anbefalingerne bør maks. op til 10 % af madens samlede energi komme fra sukker, uden at kosten af den grund kan kaldes usund. Denne mængde svarer til maks. 30 gram sukker om dagen for et børnehavebarn, for et skolebarn 45-55 gram, for unge 55-65 gram sukker. Til sammenligning er der ca. 15 gram sukker på en spiseske med top og 50 gram sukker i ½ liter sodavand.

Vand og søde drikke

Børn og unge drikker i gennemsnit ½ liter sodavand og saft hver anden dag. Børn og unge er dog begyndt at drikke mere vand i de senere år, og denne positive udvikling bør fortsætte, ved at vand erstatter de søde drikke.

Slik

Børn bør ikke spise slik hver dag, og samtidig bør madpakker ikke indeholde lommekiks som mælkesnitter, små chokoladekiks m.m., da disse indeholder for meget fedt og sukker og derved skal betragtes som slik. Frugtyoghurt og -kvark er også ofte for sødt og bør derfor ikke være fast følge med madpakker.

Frugt og grønt

Børn mellem 4 og 10 år bør spise mellem 300-500 gram frugt og grønt om dagen, mens børn og unge over 10 år bør spise 600 gram frugt og grønt om dagen. Husk at halvdelen skal være grønsager, gerne grove typer som kål, rodfrugter og bønner.

I de senere år er børn og unge begyndt at spise mere frugt og grønt, men stadig spiser mange for lidt. Det er kun hvert tredje barn og hver sjette voksne, der spiser nok frugt og grønt.

Børn og unges søde tand bør dækkes af fx frisk frugt i stedet for slik. Frisk frugt af god kvalitet serveret i mundrette stykker kan sagtens stille trangen til noget sødt. Så server en skål udskåret frugt eller læg fx vindruer, appelsin- eller kiwibåde og skiver af anden frugt med i madpakken. Det kan være sværere med grønsager, som ofte kræver tilberedning.

Spiseklar frugt og grønt

Men en skål med gnavegrønt i form af cherrytomater, gulerods-, peberfrugt- og agurkestave vil også blive spist hurtigt, hvis den stilles frem. Det gælder om at servere spiseklar frugt og grønt for børn og unge.

Fedt

Børn over 3 år og unge bør ligesom voksne begrænse brugen af fedt ved at spise magre kød- og mejeriprodukter.

Fisk

Fisk indeholder mange vigtige næringsstoffer som D-vitamin, jod, selen og omega-3 fedtsyrer. Derfor anbefaler Fødevarestyrelsen, at børn og unge s kal spise to hovedmåltider med fisk plus fisk til frokost ind i mellem .

Fødevarestyrelsen anbefaler, at børn i alderen 3-14 år ikke spiser udskæringer af store rovfisk som rokke, helleflynder, oliefisk (escolar), sværdfisk, sildehaj, gedde, aborre, sandart og tun, da de kan have et højt indhold af kviksølv.

Dåsetun har typisk et lavt indhold af kviksølv, da de som regel er fremstillet af små tunfisk. Der er dog undtagelser, hvor dåsetunen kommer fra større fisk som fx hvid tun eller albacoretun, som derfor kan have et større indhold af kviksølv. Ved selv et relativt lille indtag af store rovfisk kan man få kviksølv i skadelige mængder, hvilket kan skade udviklingen af børns hjerner. Børn mellem 3-14 år anbefales derfor højest at spise 1 almindelig dåsetun om ugen og ikke spise dåser af hvid tun eller albacoretun.

Børn under 3 år anbefales slet ikke at spise de store rovfisk og heller ikke tun på dåse. Det skyldes dels, at barnets hjerne udvikles meget i disse år og derfor er meget følsom, og dels at selv et lille indtag af dåsetun vil kunne give et stort indtag af kviksølv set i forhold til børnenes lave kropsvægt.

Alkohol

Sundhedsstyrelsen anbefaler at børn og unge under 16 år ikke drikker alkohol. Unge mellem 16 og 18 år anbefales at drikke mindst muligt og stoppe før 5 genstande ved samme lejlighed.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det anbefales, at børn og unge spiser efter de officielle kostråd. Det er vigtigt at starte dagen med et måltid mad, men nogle børn har ikke den store appetit om morgenen. Et formiddagsmåltid kan derfor være en god idé at få med i skole. Mange har også brug for et mellemmåltid om eftermiddagen....

# data[].attributes.body
Forældre bør tale mere om sundt mad end forbyde den usunde, hvis sundhed skal fremmes - Politiken Simone scheuer-hansen

# data[].attributes.body
Generationen med mindre børn har ikke mere tid end 30min til madlavning og derfor er tilberedte kartofler sorteret fra

# data[].attributes.body
Unge er vokset op med et varieret valg, frem for gamle typiske danske retter fx kartoffel retter, svinekødsretter etc

# data[].attributes.headline
RAPPORT OM SUNDE MAD- OG MÅLTIDSVANER BLANDT BØRN OG UNGE

# data[].attributes.subject
RAPPORT OM SUNDE MAD- OG MÅLTIDSVANER BLANDT BØRN OG UNGE

# data[].attributes.body
https://www.b.dk/nationalt/unge-vil-have-den-hurtige-mad

• Mere Fastfood - Det gør sig især gældende for de 19-24-årige

• Madvaner har stor symbolsk værdi. Ved at spise noget andet mad, end de får derhjemme, markerer de unge en afstand og en anderledeshed i forhold til deres forældre

# data[].attributes.body
http://www.mortenelsoe.com/blog/der-findes-ikke-usunde-foedevarer

"Fødevarer kan ikke i sig selv være usunde. At kategorisere mad som enten sundt eller usundt, er slet og ret forkert og det har faktisk konsekvenser - det skaber store misforståelser, gør os stressede og fjerner fokus fra det der er vigtigt."

# data[].attributes.body
http://perspektiv.nu/files/Filer/PDF/perspektiv1102_dansk.pdf

Om unges madvaner i Norden

# data[].attributes.body
http://regionalemadoplevelser.dk/wp-content/uploads/Unges-madkultur.pdf

• Økologi optager klart en stor del af de unges, men det er simpelhen et spørgsmål om økonomi. Hvis økologi var billigere, ville det klart være et alternativ de fleste unge ville være brug af

# data[].attributes.body
26/09 - Interveiws

Tre ord du forbinder med mad/ hvad er mad for dig?

Energi, hygge, økonomi

Ernæring, måltid, mmmh..

Lækkert, mæthed, fastfood

Snack, energi, weekend

På en skala fra 1-10 hvor sundt synes du selv du spiser? (Hvor 10 er sundest) Hvorfor?

6

5

7

8

Hvor sunde var dine sidste tre måltider synes du på en skala fra 1 til 10 (hvor 10 er sundest)

8

6

9

7

Hvad var dine sidste tre måltider?

Risifruti , kantine mad

Kokos is, banan, kantine mad

Rugbrød, skinke og æg, chips og rødvin

Rødbede salat, pølsehorn, yougurt

# data[].attributes.body
Vi har spurgt studerende på DMJX, derfor kan man gå ud fra, at det er unge med gode midler og muligheder. Det vil derfor sige, at respondenterne har mulighed for at betale for sundt mad - aka kantinemad.

# data[].attributes.body
Hilsen: Gruppe 10

# data[].attributes.body
Respondenterne spiser balanceret. De fleste respondenter mener i gennemsnit at de på en skala fra 1-10 er ca. 7 i sundhed og sundt mad. Men da vi spørger hvad de egentlig har spist de sidste tre måltider, viser det sig at de fleste ikke helt rammer netop den valgte skala.

# data[].attributes.body
Respondenterne har tilbøjelighed til at selv syntes de er su dere end de er.

# data[].attributes.body
Sundhed og sund livstil er blevet en tendens, derfor fremstiller unge mennesker sig selv sundere end de egentlig er.

# data[].attributes.body
Tid er alt afgørende for mad og sundt mad. Flere af responderne svarede at de i ugedagene og når de havde travlt ikke spiste så godt (og sundt), hvor de i weekenderne har tid til at hygge om maden.

# data[].attributes.body
Gruppe 10 havde en mand med en idé.